ústrojem je v typických buňkách rostlinných jádro. Po- 

 něvadž však jádro nikdy zcela znova samo z cytoplasmy 

 nevzniká, nýbrž také jenom dělením jádra již daného, 

 musí býti postaráno o to, aby se do nové buňky aspoň 

 jedno jádro dostalo. Ve mnohojaderných buňkách 

 dělení jaderné nikterak nemusí býti časově spojeno s dě- 

 lením buňky, neboť jsou-li jádra stejnoměrně v cytoplas- 

 mě rozdělena, rozdělí se přehrádkou celý obsah tak, že do 

 každé buňky s cytoplasmou se dostane příslušný počet 

 jader. Proto tu také není obyčejně dělení jader v žádném 

 vztahu k dělení buněk. 



Jinak v buňkách j e d n o j a d e r n ý c h. Tu musí dě- 

 lení jádra předcházeti dělení buněčnému, aby se do každé 

 dceřinné buňky aspoň jedno jádro dostalo. Vskutku zde 

 bez výjimky buněčnému dělení předchází jaderné. 



Jádra dělí se dvojím způsobem, přímo a nepřímo. 

 Přímé (amitotické) dělení je prostým zaškrcením jádra 



V 



Postupný vývoj centrifugálně rostoucí přehrádky v buňce rostliny cévnaté. 



bez podstatné změny jeho vnitřní struktury. Jádro se pro- 

 táhne a uprostřed zaškrcuje ostrou rýhou nebo se tu čin- 

 kovitě zužuje, až se rozdělí ve dvě části. Současně dělí se 

 podobným způsobem jadérko uvnitř jádra. Snad jen u kva- 

 sinek se jádro normálně a trvale dělí přímo, ač i tu není 

 vyloučeno, že jde o nepřímé dělení poněkud zakryté. 

 Jinde pouze v buňkách abnormálních na př. houbami na- 

 padených anebo v takových, které jsou smrti určeny, děje 

 se dělení jader přímo. Ú parožnatek (Characeae) část lo- 

 dyžkovitá rozdělena je v uzliny nesoucí větévky a mezi 

 uzlinami jsou články, jimiž probíhá jediná, i několik cm 

 dlouhá buňka. Původně jsou i všecky buňky parožnatek 

 jednojaderné, když se však článkové buňky počínají pro- 

 dlužovati, dělí se jejich jádro přímo mnohokráte po sobě, 

 bez podstatné změny své vnitřní skladby (struktury) a sta- 

 nou se mnohojadernými. Buňky ty nejsou s to, aby se 

 účastnily regenerace nebo rozplozování, jako vůbec u rost- 



52 



