jádra od pólů k pólům probíhají. Blána jaderná a jadérko 

 se rozpustí a chromosomy se nejprve seskupí v husté 

 klubko, z něhož se rozloží do roviny kolmo stojící na vře- 

 ténko nebarvitelné (achromatické), t. zv, roviny ekva- 

 toriální, Jsou-li chromosomy krátké, celé se rozloží v této 

 rovině a pohlížíme-li na ně s plochy, činí celá jich sku- 

 pina dojem hvězdy, odkudž název tohoto stadia hvězda, 

 a s t e r. Jsou-li však příliž dlouhé, jenom některá část je- 

 jich se nalézá v rovině ekvatoriální, ostatní část obyčejně 

 probíhá rovnoběžně s vlákny achromatickými. Obyčejně 

 se od profáse až k tomuto stadiu chromosomy trošku zkrá- 

 tily a ztloustly. Již ve stadiu hvězdy jeví se ve chromoso- 

 mech slabá po celé délce jejich probíhající skulinka, která 

 svědčí, že jsou podélně rozštěpeny ve dvě poloviny. Ve 

 stadiu třetím, v a n a f a s i, tyto poloviny se počnou od 

 sebe oddělovati a sice vždy nejprve na místech, kde se 

 chromosom nalézá v rovině ekvatoriální. Pohybují se podél 

 achromatického vřeténka až k pólům celé dělící figury, 

 kdež se sestaví do skupin, které opět mají hvězdovité vze- 

 zření a zovou se diaster (dvojhvězda). 



Ve čtvrté fási, telofási, sestoupí se dceřinné chro- 

 mosomy na obou pólech v husté klubko (dispirém), 

 částečně splynou, částečně se v nich objevují vakuoly, také 

 mezi nimi se nahromadí tekutina a kolem celého útvaru 

 tvoří se blána, nejspíše činností cytoplasmy. To je mladé 

 jádro, v jehož nitru se pak vyloučí jedno nebo několik ja- 

 dérek. Z chromosomů vznikne nové sítivo s chromatino- 

 vými zrníčky anebo se chromatin v sítivu stejnoměrně 

 rozloží a obě dceřinná jádra pozvolna nabudou tvaru a 

 struktury mateřského jádra před profásí. 



Vidíme, že skutečně z viditelných součástí mateřského 

 jádra přímo přešly do dceřinných jader poloviny chromo- 

 somů. Co se stalo s hmotou jadérek, blány a šťávy jaderné, 

 nevíme, 



A chr o matická vlákénka ve vegetativních 

 buňkách rostlin cévnatých po rozestoupení se obou sku- 

 pin chromosomů účastní se na založení přehrádky mezi 

 oběma dceřinnými buňkami. Vlákénka ta — tvoří nyní 

 t. zv. spojovací vřeténko — ztlustnou uprostřed 

 mezi oběma dceřinnými jádry, tyto ztlustlinky splynou 

 v destičku, v níž se objeví skulina, do které cytoplasma 

 vyloučí tenkou blanku jakožto základ od přehrádky bu- 

 něčné. Základ přehrádky nesahá však přes celou šíři buň- 

 ky a musí se odstředivým vzrůstem na svých okrajích 

 rozšířiti tak, aby se rozdělila celá buňka. 



Celé dělení jádra trvá 1 — IVo hodiny, vytvoření pře- 

 hrádky trvá V2 — 1 hod. Délka doby, které vyžaduje, závisí 

 však na zevních okolnostech, jmenovitě na teplotě. 



56 



