jako u některých řas (Spirogyra), snadno lze posunouti 

 odstředivou silou obě dceřinná jádra na jednu stranu vzni- 

 kající přehrádky, takže může vzniknouti jedna buňka bez- 

 jaderná a druhá opatřená dvěma jádry. 



U mnohých řas (řasy hnědé, ruduchy, rozsivky) a hub 

 chová buňka malé tělísko v těsné blízkosti blány jaderné 

 nebo přímo ve bláně, které zjevem se podobá centriolu 

 buněk živočišných. Při profási se kolem něho uspořádá 

 cytoplasma paprsčitě, centriol se rozdělí, obě poloviny se 

 od sebe vzdalují a postaví na protilehlé póly jader. Z části 

 vlákének kol nich hvězdovitě uspořádaných vytvoří se 

 achromatické vřeténko. Jinak probíhá dělení a rozestupo- 

 vání se chromosomů stejně jako v buňkách centriolu po- 



Různá stadia dělení chloroplastů v buňkách zelené řasy Vaucheria (v levo) 

 a listu mechu Mnium (v právo). 



strádajících. U některých řas (hnědé a rozsivky), jak se 

 zdá, centriol je trvalou součástí buňky, u hub se však po 

 rozdělení stane neznatelným a bezpochyby úplně zmizí, 

 objeví se teprve zase před dělením karyokinetickým. U me- 

 chů a tajnosnubných rostlin cévnatých se objevuje centriol 

 pouze při vývoji samčích buněk rozplozovacích (spermato- 

 zoidů) a ve spermatozoidu z něho vyrůstají brvy. Centriol 

 hraje tu úlohu t. zv. blefaroplastu. Centriolu při- 

 padá také úloha při volném novotvoření buněk, neboť od 

 něho počíná vyrůstati pokožní vrstvička, která odděluje 

 dceřinnou buňku od protoplasmy mateřské. Vrstvička se 

 skládá zprvu z vlákének, jež od centriolu vyzařují, později 

 se uspořádají v jednu plochu. 



Ve m n o h o j a d e r n ý c h buňkách není třeba, 

 aby se jádra dělila v nějakém časovém vztahu k dělení 



58 



