struktury. V buňkách jednojaderných s jediným plastidem 

 předchází dělení jádra vždy, dělení plastidu často dělení 

 buněčnému, jindy se děje současně s ním. Také zde za 

 normálních poměrů do každé dceřinné buňky se dostane 

 s jádrem plastid, nejbezpečněji tenkráte, když se plastid 

 rozdělí před jádrem a postaví na póly dělící figury, načež 

 se přehrádka založí prostřednictvím fragmoplastu. V buň- 

 kách s mnohými plastidy, které jsou obyčejně stejnoměrně 

 v buňce rozloženy, rozdělí přehrádka celý obsah buněčný 

 tak, že se do každé buňky dostane několik plastidu. 



Eezjaderné buňky siných řas. C příčný řez buňkou s centrálním tělesem. £ různá stadia 

 ukládání se produktů asimilace v centr, tělesu. 



VIII, Bezjaderné rostliny. 



Typické buňky rostlinné i živočišné mají v cyto- 

 plasmě jádro a plastidy. Menší část rostlin má buňky bez 

 plastidu a sice všecky houby, ale jádra typická jsou též 

 v nich přítomna. Také živočišné buňky všecky mají jádra, 

 ba někteří živočichové mají v buňkách dvojí jádra, jak to 

 velmi nápadně zříme u nálevníků, kde vedle velkého hlav- 

 ního je přítomno ještě menší t. zv. vedlejší jádro; hlavní 

 se účastní při vegetativních pochodech v buňce, vedlejší 

 je jakýmsi zásobním (reservním) jádrem pro rozplozování 

 pohlavní. 



Jsou-li tedy u tak velikého počtu organismů v buň- 

 kách jádra přítomna, lze se tázati, zdali nejsou všeobecně, 

 u všech živých organismů a zdali není vůbec nezbytno 

 k životu rozlišení živé hmoty ve dvě plasmy, v cytoplasmu 



60 



