dráždění a jiné životní zjevy z buňky do buňky, snad také 

 při vnikání enzymu do blan a při postupu jich z buňky do 

 buňky mají důležitý význam. Chápeme, proč přes zdánlivé 

 rozdělení živé hmoty v četné buňky (protoplasty) rostlina 

 mnohobuněčná přece je jednotným celkem. 



Soubory buněk, jež se vyznačují stejnými vlast- 

 nostmi tvarovými, označujeme jako pletivo čili tká ň. 

 Tělo mnohobuněčných rostlin skládá se buď z jednoho 

 pletiva anebo z většího počtu pletiv. Rozlišení a speciali- 

 sace buněk má za následek, že se tělo rostliny skládá 

 z různých pletiv, z nichž každému určitý úkon fysiologický 

 přísluší. Proto se vyznačuje každé pletivo nejen tvarovými 

 znaky, nýbrž také určitými fysiologickými vlastnostmi. 



Můžeme však též vývojově charakterisovati pletiva. 

 S tohoto hlediska lze rozeznávati pletivapraváa ne- 

 pravá. Pravá pletiva se skládají z buněk, které již od 

 svého vzniku ve spojení setrvávají. Vznikají přehrádečným 

 dělením a tím, že se dceřinné buňky od sebe neoddělují. 

 Nepravá pletiva vznikají tím, že buňky původně samo- 

 statné druhotně se k sobě přikládají a srůstají ve mnoho- 

 buněčný útvar. 



Převážná většina mnohobuněčných rostlin je tvořena 

 pletivy pravými. Nepravá pletiva nalézáme přede- 

 vším u některých řas (Pediastrum, Hydrodictyoii). U rodu 

 Hydrodictycn (vodní síť rozdělí se obsah mateřské buňky 

 zaškrcováním ve veliké množství buněk, které jsou opa- 

 třeny dvěma bičíky a uvnitř blány mateřské buňky zprvu 

 třaslavě se pohybují. Po nějaké době se vškk brvy za- 

 táhnou, buňky se protáhnou a svými konci vždy tři buňky 

 k sobě přiloží, vyloučí na povrchu blánu buněčnou a sro- 

 stou ve pletivo téže povahy, k jakému náležela mateřská 

 buňka, jejíž blána se potom rozruší a nová vodní síť volně 

 dále žije. Zdá se však, že v takovýchto případech zdánlivě 

 volně pohyblivé buňky byly již před svým srůstem spojeny 

 jemnými, vlákénky cytoplasmatickými, takže byly sym- 

 plastem již před srůstem. 



Mnohem rozšířenější jsou případy srůstu vláken 

 mnohobuněčných u hub. Vlákna sama jsou řady 

 buněk vzniklých přehrádečným dělením a jsou tedy ple- 

 tivem pravým. Mají-li vzniknouti masivnější tělesa (tlustá 

 vlákna podhoubí a plodnice), přikládají se vlákna k sobě 

 a srůstají. Plodnice hub je tedy jednak pletivem pravým, 

 tím jsou jednotlivá vlákna a pletivem nepravým, tím je celý 

 soubor druhotně srostlých vláken. 



Velice důležito je, že i mezi buňkami druhotně spolu 

 srostlými mohou býti vyvinuty p 1 a s m o d e s m y, jak to 

 všeobecně u hub shledáváme. Z toho musíme usuzovati, 

 že plasmodesmy mohou vznikati druhotně mezi buňkami, 



66 



