jejichž plasmy původně byly blanou solidní zcela odděle- 

 ny. Bezpochyby rozpouští se blána na určitém místě a 

 cytoplasma vniká do kanálku takto vzniklého, až se spojí 

 s cytoplasmou buňky sousední. Není vyloučeno, že vzni- 

 kají plasmodesmy hned, když se zakládá přehrádka uvnitř 

 buňky, ale pro mnohé z nich třeba se domnívati, že vzni- 

 kají druhotně. I nepravé pletivo může tudíž býti sym- 



Podélný řez vrcholem lodyhy prustky (Hippuris) se zakládajicimi se listy li — /j, D derma- 

 togen, t. j. pletivo meristematické z něhož vznikne pokožka, Pe periblem, ze kterého se vy- 

 vine kůra, Pl plerom, z něhož se vytvoří centrální cylindr svazků cévních. 



plastem a kdekoli rostlina potřebuje přímého spojení živé 

 hmoty sousedních buněk, dovede toho dosíci. 



Jiné dělítko pletiv bylo by podle vývojového jejich 

 stavu. Čím dokonalejší totiž rostlina, tím více rozdílný 

 jsou od sebe buňky, které ještě na se nevzaly ně- 

 jaký speciální úkol fysiologický, které ještě 

 nejsou definitivně a trvale rozlišeny a buňky trvale rozli- 

 šené, specialisované. První buňky mají ještě schopnost se 

 děliti, obsahují hojně cytoplasmy s malými, četnými va- 

 kuolkami a poměrně velká jádra. Plastidy jsou v nich 



67 



