umožňuje pohyb plynů uvnitř rostlinného těla. Ústí ne. 

 listech a lodyhách skulinami v t. zv, průduších na venek, 

 čímž umožněna je komunikace ovzduší s plyny uvnitř 

 rostlinného těla a umožněna též rychlá výměna těchto 

 plynů. Ve všech mnohobuněčných a mnohovrstevných 

 rostlinách, některé řasy vyjímaje, jsou v každém téměř 

 dospělém pletivu vyvinuty mezibuněčné prostory plyny 

 vyplněné, jež tvoří rozsáhlé, někdy v celém těle rostlinném 

 souvislé soustavy. Tyto interceluláry jsou fysiologicky 

 velice důležitý pro výměnu plynů, která u rostlin souvisí 

 i s asimilací i s disimilací. 



U vzplývajících rostlin zmenšují plynem naplněné in- 

 terceluláry jejich specifickou váhu a umožňují jim plo- 

 vání. V celku však je hlavním jejich významem, že z bu- 



A řez žlázou v listu routy vonné s mezibuněčnou lysigenní dutinou /, do které se ukládá 

 sekret, B pokožka nad žlázou s trhlinou mezibuněčnou, kudy sekret vystupuje. 



něk interceluláry ohraničujících difundují do nich 

 plyny a vypařuje se voda, naopak zase z intercelulár 

 difundují plyny snadno dovnitř buněk. U rostlin vodních, 

 kde není nebezpečí škodlivé ztráty vody vypařováním, jsou 

 interceluláry objemné, u rostlin na suchých stanoviskách 

 rostoucích nepatrné. Do oddenků a kořenů rostoucích 

 v bahně, kde není kyslíku, vedou veliké mezibuněčné ka- 

 nály, jimiž je buňkám z hořeních částí vzduch a s ním 

 ovšem kyslík potřebný k dýchání přiváděn. 



Do některých intercelulár schizogenních vylučují 

 rostliny sliz, étherické oleje, pryskyřice atd. 

 Jsou to buď roztroušené malé nádržky (žlázy v listu tře- 

 zalky, myrty atd.), anebo dlouhé jednoduché nebo rozvět- 

 vené kanály (nryskyřičné kanály rostlin jehličnatých, ka- 

 nály s étherickými oleji u rostlin okoličnatých, složno- 



74 



