květých atd.). Buňky ohraničující kanál sekreční (t, zv. 

 epithel), jsou obyčejně tenkoblanné a vylučují clo kanálu 

 sekrety. 



Lysigenní sekreční nádržky (žlázy) a kanály vzni- 

 kají tak, že se uvnitř některých buněk počnou nahroma- 

 ďovati sekrety, pak se počnou rozpouštěti blány buněk 

 a živý jich obsah se rozruší. Vznikne tak prostora vyplněná 

 sekretem, jímž opět mohou býti různé látky. Takovými 

 sekrečními intercelulárami vzniklými rozrušením buněk 

 jsou žlázy v listech routy, citroníku a jeho příbuzných 

 druhů, dále nádržky klovatinu chovající, jež normálně 

 nebo chorobně vzrJkají u Acacií, mandioňovitých a jiných 

 rostlin. Nezřídka mají vnitřní žlázy zařízení, aby mezi- 

 buněčnými skulinami jejich obsah snadno vynikl ven. 



Sekreční nádržky, ať schizogení, ať lysigení, 

 mají rozmanitý význam pro rostlinu. Buď ji chrání svým 

 obsahem proti býložravým živočichům, nebo pokrývají po 

 poranění ránu a chrání ji před cizopasnými houbami a 

 rozkladem, anebo se v nich ukládají produkty výměny 

 látek pro rostlinu již neužitečné. 



Mezi buněčné prostory mohou podstatně půso- 

 biti na vzhled pletiv. Parenchym, jehož buňky se téměř 

 zakulatí (merenchym), má mezi sebou hojně intercelulár 

 a, je velmi hojně rozšířen ve výplňovém pletivu, u vodních 

 rostlin vyvinuje se nezřídka pletivo (aěrenchym), kde mezi- 

 buněční dutiny zaujímají větší prostor než buňky samy. 

 I ve sklerenchymu a v kolenchymu se mohou mezibuněčné 

 prostory vyvinouti. 



Také mezi živočišnými buňkami vznikají často inter- 

 celuláry. Již v embryonálním vývoji vznikají v nich du- 

 tiny mezi blastomerami a vedle dutin vchlípením pletiv 

 vznikajících jsou to hlavně schizogenní dutiny, kterými 

 vznikají různé mezibuněčné prostory a kanály v jejich 

 těle. Kdežto však u rostlin hlavní význam mají intercelu- 

 láry schizogenní plyny vyplněné a plynovodně, vznikají 

 plynovodně dutiny a chodby u živočichů podstatně jinak 

 a sice vchlipováním vrstev buněčných. 



XI. Fysiologický význam pletiv. 



S tvarem buněk a vlastnostmi jejich blan i s velikostí 

 a obsahem intercelulár souvisí též fysiologický význam 

 různých pletiv pro rostlinu. S tohoto hlediska lze pletiva 

 i struktury těla rostlinného rozděliti dle fysiologický cli 

 jejich úkonů. Prospěšnost jednotlivých struktur tím zřej- 



75 



