z pokožky vyrůstají přečasto přívěsné ústroje zvané 

 chlupy (t r i c h o m y), kterým přísluší přerozmanité 

 úkoly fysiologické. Nejjednodušší chlupy vznikají vychlí- 

 pením zevní stěny pokožkových buněk (p a p i 1 y), takže 

 obsah trichomu zůstává v plném spojení s obsahem buňky. 

 Tak vznikají dlouhé vláskovité vychlípeniny na kořenech, 

 kořenové vlásky, kterým pro absorbci živin z půdy 

 a vody připadá veliký význam. 



Na listech a lodyhách se trichomy většinou oddělují 

 přehrádkou od mateřské buňky a samy se pak ještě 

 mohou děliti, takže vznikají chlupy mnohobuněčné. Tvar 

 trichomu je nesmírně rozmanitý, V celku lze rozeznávati 

 trichomy krycí, které nižádných látek ven nevylučují, a 

 trichomy žlaznaté, které vylučují různé látky. 



Krycí trichomy chrání často rostliny před silným 

 světlem nebo před paprsky tepelnými, nebo před příliš 

 rychlou změnou teploty, před býložravými živočichy, nebo 

 je přidržují při popínání (háčky chmelu a svízele po- 

 vázky). Často je nalézáme na mladých listech a lodyhách, 

 které potřebují nejvíce ochrany, na starších opadávají. Ke 

 krycím chlupům patří též ž a h a v é trichomy, které obsa- 

 hují ve své vakuole prudký jed a mají snadno se ulamu- 

 jící konec, jenž pak způsobí živočichu trichomu se do- 

 tknuvšího ránu, do níž se jed vyleje (kopřivovité rostliny). 



Žlaznaté chlupy mají často konec paličkovitě 

 nebo štítkovitě naduřelý a právě tato palička vy- 

 lučuje. Látky vylučované jsou velice rozmanité: Voda, 

 obsahující maličko látek neústrojných, voda s cukry 

 (nektar), rosolovité uhlohydráty, pryskyřice, étherické 

 oleje, enzymy atd. Mnohé chrání rostliny před rychlou 

 změnou teploty (povlaky zimních pupenů), před býložra- 

 vými živočichy (trichomy s étherickými oleji), lákají hmyz 

 (nektarie), vylučují zažívací enzymy (u rostlin hmyzo- 

 žravých) atd. 



Trichomy mohou nabýti též značných rozměrů a slo- 

 žité stavby jako trichomové trnyaostny (Rosa, Rubus, 

 Ribes, Datura stramonium na tobolkách), které tolikéž 

 rostliny před býložravými živočichy chrání. 



Druhým důležitým systémem pletiv jsou pletiva 

 vodivá, jimž přísluší úkol rozváděti živné látky ve vodě 

 rozpuštěné ve větší vzdálenosti. Nedokonalá vodivá 

 pletiva jsou již u některých řas červených a chaluh 

 ]:řítomna. Jsou to dlouhé vláknité buňky svými konci 

 k scl:ě připojené, s konečnými přehrádkami opatřenými 

 hojnými tečkami, plasmodesmy, ano i většími kanálky. 

 Jimi se pohybují látky ústrojné, uhlohydráty a nejspíše 

 i látky bílkovinné. Též mnohé mechy listnaté mají vodivá 

 pletiva a sice již dokonalejší, ba u ploníků (Polytrichum) 



82 



