od sebe odlišují, neboť u těchto jednoduchých živých byto- 

 stí určitý způsob života nemusí býti ještě tak ostře vyzna- 

 čen. Spor o tom, zda takový ústrojenec je živočichem, či 

 rostlinou, je zbytečný, poněvadž rozlišení u jednodušších 

 ústrojenců není ještě přesně provedeno a poněvadž vůbec 

 rozdělení ve dvě říše je lidským dílem umělým. 



Všecky znaky význačné pro živočichy platí pouze pro 

 většinu jich, nikoli pro všecky, právě tak jako znaky 

 význačné pro rostliny. Rozdíly mezi rostlinami a živoči- 

 chy tudíž také nejsou všeobecně platné, nýbrž 

 platí jen pro většinu jich. V podstatných vlastno- 

 stech obě říše se shodují. Nejlépe stanovíme roz- 

 díly mezi oběma říšemi, stanovíme-li je mezi typickými 

 zástupci jejich, jakým je na příklad strom a ssavec, což 

 jsou příslušníci nejsložitějších a nejdokonalejších skupin 

 jejich. 



Za typickou můžeme považovati nějakou kořenující 

 cévnatou rostlinu zelenou. Není pohyblivá, nýbrž ko- 

 řeny svými ke svému stanovisku připoutána. K výživě 

 stačí jí látky neústrojné, které přijímá osmoticky 

 jednak svými kořeny, jednak difusí svými listy. Tuhé 

 potravy dovnitř svého těla nepřijímá. Všecky iDuňky její 

 jsou opatřeny tuhou blanou podstatně odchylnou od 

 sloučenin, které v její živé hmotě po usmrcení shledává- 

 me. Tato tuhá blána buněčná spolu s osmotickým napě- 

 tím buněk dodává rostlině pevnosti. Po celý svůj život 

 může vytvářeti nové ústroje jako nové pupeny, listy, 

 lodyžní články, kořeny a chlupy. Všecky části rostlinného 

 těla lze uvésti na tyto čtyři údy: listy, lodyha, kořeny, 

 chlupy. Její živá hmota uvnitř buněk může se pohybovati, 

 také její jednotlivé orgány jsou s to životní činností mě- 

 niti svou polohu v prostoru. Nemá však žádné zvláštní 

 trvalé soustavy buněk (nervstva) k rozvádění podráž- 

 dění v těle a také ústroje ku přijetí (recepci) zevních 

 podnětů, kde u rostliny vůbec jsou vyvinuty, jsou mno- 

 hem jednodušší nežli u živočichů. 



Naproti tomu typický živočich, na př. ssavec, se dovede 

 s větší nebo menší rychlostí pohybovati s místa na 

 místo, nezbytně potřebuje vedle neústrojných též látek 

 ústrojných ke své výživě, které přijímá do nitra 

 svého těla a tam je rozpouští, aby je mohl do buněk svého 

 zažívacího ústrojí přijmouti. Velká většina buněk jeho 

 těla postrádá tuhéblánya je-li taková blána přítomna, 

 vzniká odštěpením látek od živé hmoty, takže je příbuzná 

 sloučeninám, které v usmrcené živé hmotě lze stanoviti. 

 Orgány svého těla zakládá až do určitého stadia svého 

 vývoje, načež již nových orgánů nevytváří. Rozmani- 

 tost jeho orgánů je větší nežli u rostlin. V těle vyvinuta 



21 



