nodušší ústrojenec má schopnost účelně (prospěšně pro 

 udržení života) jednati, uzavírá v sobě záhada prvoplození 

 také záhadu původu účelnosti. Již nejjednodušší ústro- 

 jenec musel míti schopnost vyživovati se, přijatou potra- 

 vu zpracovati, růsti, rozplozovati se a reagovati na různé 

 zevní podněty, jinak by nezachoval sebe a nevytvořil po- 

 tomstvo. To však předpokládá vysokou ústrojnost a fy- 

 siologickou složitost a nelze si mysliti, že by mohla taková 

 živá bytost náhodou (t. j. nikoli úmyslným jednáním) 

 vzniknouti přímo ze hmoty neživé. Vskutku se abiogenesi 

 staví tak veliké obtíže v cestu, že má čím dále tím méně 

 přívrženců. 



Třetí názor o původu života praví, že život byl 

 stvořen silami, které nejsou vlastními přírodě neživé. 

 R e i n k e, přívrženec tohoto názoru, takto se o něm vy- 

 slovuje: Stvoření je fakt, že v oné době, kdy ještě nebylo 

 života na povrchu zemském, z neústrojných sloučenin 

 kůry zemské vznikly první živé bytosti silami, které 

 v oněch neústrojných látkách nespočívaly, nýbrž které ze 

 zevnějšku na ně musely působiti, právě tak, jako ony síly, 

 které železo a mosaz ve stroje utvářejí, nejsou vlastní těm- 

 to kovům. Ale právě tak jako se odehrává sestrojování ka- 

 peřsních hodinek z ocele a mosazi nejenom v rámci příčin- 

 nosti, nýbrž též v rámci přírodních zákonů, tak to platí 

 též o stvoření. Stvoření je působení souboru neznámých 

 sil, obdobným souborem je lidská inteligence, která také 

 tvoří, používajíc k tomu hmoty a síly. Onen soubor nezná- 

 mých sil v živých bytostech jednou povstalých působí i na 

 dále, R e i n k e síly ty zove dominantami. Ony též 

 vedou vývoj ústrojenců až k nejvyšším vrcholům jejich 

 ústrojnosti. Vznik prvních živých bytostí z neústrojného 

 materiálu nebyl aktem nezbytnosti, neboť pak by se musel 

 stále opakovati, ani aktem náhody, neboť to je pravdě- 

 nepodobno, je to akt tvůrčí svobody. 



Kreatismus, jehož přívrženci byli též přední ang- 

 liční evolucionisté Darw^in a Wallace, — namítnouti 

 lze — zavádí do přírodních věd mimo činitele přírody ne- 

 živé a živé ještě činitele třetího, mimo anebo nad oběma sto- 

 jícího a na ně jako zevní činitel působícího. Tomuto činiteli 

 Reinke i svobodnou tvůrčí vůli připisuje. Spen- 

 c e r sestavil řadu námitek proti kreatismu. Je to prý do- 

 mněnka, k níž nás vedou nikoli důkazy, nýbrž nedostatek 

 důkazů, domněnka, která nevědění uvádí ve formuli, jež 

 mu dává zdání positivního vědění. Stalo-li se stvoření živé 

 hmoty přeměnou hmoty neživé, jak se ta přeměna stala? 

 Byl každý z myriád atomů dosud ve vzduchu a zemi roz- 

 ložených, jichž bylo použito k vytvoření živé bytosti, náhle 

 z dosavadního svého sloučenství vytržen a sveden s ostat- 



18 



