a v souvislosti s jednoduchými svými schopnostmi jen málo 

 druhů orgánů, tak listy k ochraně zárodků a ku přijímání 

 potravy kořen, jenž odpovídá ústům zvířat. Aristote- 

 lovo rozdělení v říši neživou, v rostlinnou a živočišnou 

 udrželo se až do nové doby, spolu s ním však též charakte- 

 ristika jednotlivých říší. Ovšem před ním i po něm byli 

 myslitelé, kteří i rostliny považovali za živé a oduševnělé 

 jako živočichy. Aristotelův názor projevil se opět v názo- 

 rech nejznamenitějšího botanika před L i n n é e m, Andrea 

 Caesalpina. Ve svém spise „Šestnácte knih o rostli- 

 nách", vydaném r. 1583 ve Florencii, počíná první knihu 

 slovy, že rostliny majíce duši pouze vyživovací, rostou a 

 sobě podobné potomstvo vytvářejí. Nemají však schopno- 

 sti cítiti (smyslově vnímati), ve kteréžto schopnosti spočívá 

 podstata živočichů. Vyznačují se také méně složitým ústro- 

 jenstvím nežli živočichové. S týmže názorem setkáváme se 

 pak u L i n n é a, který ve své Philosophia botanica, vydané 

 r. 1751, definuje tři říše přírodní slovy, že nerosty rostou, 

 rostliny rostou a žijí, živočichové však rostou, žijí a cítí 

 (Lapides crescunt, vegetabilia crescunt et vivunt, animalia 

 crescunt, vivunt et sentiunt). 



Již Linné byl si vědom, že jeho definice není vše- 

 obecně platná, neboť sám namítá, že citlivka cítí asi stejně 

 jako nějaký přisedlý měkkýš. Nemožnost všeobecně plat- 

 ného vytčení rozdílu mezi rostlinami a živočichy ještě zřej- 

 měji vytknul Willdenow. 



Srovnáváme-li spolu nějaké typické zástupce 

 říše rostlinné a živočišné, řekněme strom a ssavce, nebu- 

 deme v pochybnostech o rozdílech mezi nimi a o tom, do 

 které říše patří. Ale čím jednodušší zástupce obou říší 

 srovnáváme, tím více shod a méně rozdílů nalézáme, až 

 u některých opravdu nevíme, zdali je máme zařaditi mezi 

 rostliny či mezi živočichy. Z takovýchto jednoduchých 

 ústrojenců, u nichž není vyznačen přesně ani typ živočišný 

 ani typ rostlinný, utvořena byla jakási přechodná říše 

 Protista nazvaná, ač tím místo jedné neurčité hranice 

 mezi rostlinami a živočichy vytvořeny byly ještě neurči- 

 tější hranice dvě, mezi živočichy a protisty a mezi protisty 

 a rostlinami. 



Příčinou obtíží je okolnost, že mezi říší rostlin- 

 nou a živočišnou není ani zásadních ani 

 všeobecně platných rozdílů. Příslušníci obou 

 říší jeví v základních dějstvích, vlastnostech a schopno- 

 stech životních zásadní shodu, rozdíly jeví se ve 

 vlastnostech, které souvisí se způsobem jejich života a sice 

 ponejvíce s výživou. Čím jednodušší živou bytost zkou- 

 máme, tím zřetelněji se na ní jeví společné základní vlast- 

 nosti obou říší a tím méně vystupují vlastnosti, které je 



20 



