pouštěti, u mnohých rostlin nedovede bez jádra vytvořiti 

 blánu buněčnou, buňka bez jaderná sice po krátkou dobu 

 roste, ale pak svůj vzrůst zastavuje, nikdy však se nedo- 

 vede množiti dělením. Pohybovati se může protoplasma 

 bezjaderná také po nějakou dobu. Ale dříve nebo později 

 hyne. 



Také z okolnosti, že se jádro často nalézá na místech, 

 kde se děje intensivní výměna látek, že v buňkách vyluču- 

 jících nebo přijímajících určité látky mění svůj tvar i struk- 

 turu, souzeno, že pro tyto pochody jádro má fysiologický 

 význam. Ve žlaznatých buňkách paliček na listerh 

 rosičky (Drosera) při vylučování enzymů jádra se trochu 

 zmenšují a v jejich nitru se vytvářejí veliká chromatinová 

 tělíska. Největší význam se připisuje jádrům pro přená- 

 šení dědičných schopností z buňky na buňku a 

 z jedince na jedince. 



Jádro bez cytoplasmy také dříve nebo později hyne. 



Mnohem větší rozmanitost ve tvaru, velikosti, obsahu 

 a počtu vykazují plastidy. Jsou to orgány protoplas- 

 mou tvořené, proti cytoplasmě obyčejně ostře ohraničené 

 a úkolem jejich je vykonávati určité chemické změny látek, 

 jmenovitě synthesy akondensace. Poněvadž tedy mají pro 

 výživu veliký význam, dán jim též název t r o í o- 

 plasty. Podle zbarvení možno rozeznávati zeleně zbar- 

 vené chloroplasty (chlorofylová zrna), c h r o m o- 

 plasty zbarvené žlutě, hnědě, červeně nebo modravě, a 

 leukoplasty, kteréž jsou bezbarvé. Podle sloučenin, 

 které jsou jimi nejčastěji vytvářeny, lze rozeznávati 

 amyloplasty (škrobotvorce, elaioplasty (olejotvorce) 

 a proteinoplasty, tělíska bílkovinná vytvářející. Škrob se 

 tvoří pouze v plastidech, proto buňky plastidů postrádající 

 nedovedou také škrob vytvářeti, což platí pro všecky buň- 

 ky živočišné. Živočišné buňky jakož i buňky hub vůbec 

 nemají nic plastidům obdobného. 



Největší význam přísluší chloroplastům. Jsou 

 tvaru kulovitého, terčkovitého, hvězdicovitého, deskovi- 

 tého, páskovitého, mají též tvar rozvětvené sítě atd., zvlá- 

 ště rozmanitý tvar jeví u řas, kdežto u složitěji stavěných 

 rostlin, listnatými mechy počínaje, mají téměř všeobecně 

 tvar kulovitý nebo čočkovitý. Leží vždy v cytoplasmě, oby- 

 čejně při okraji buněk, mohou však svůj tvar i svou polohu 

 měniti. U mnohých řas a jatrovek Anthoceros obsahují 

 ve svém nitru zvláštní orgány zvané pyrenoidy, kolem 

 nichž se vytváří škrob. Význačné je pro chloroplasty jejich 

 zelené zbarvení, obsahují barvivo chlorofyl a mimo ně 

 jedno nebo několik barviv žlutých. U rostlin jevnosnub- 

 ných (mimo klíční rostliny většiny jehličnatých) vzniká 

 chlorofyl pouze na světle, ve tmě vyrostlé rostliny mají 



37 



