brvy mají tužší osní vlákno a kol něho stejnoměrně nebo 

 ve způsobe lištny rovně nebo šroubovitě probíhající měkčí 

 cytoplasmu. Na spodu v pokožní vrstvě cytoplasmy anebo 

 těsně pod ní přechází brva v naduřeninu. V rejdivých 

 buňkách řasy Vaucheria přikládají se jádra k pokožní 

 vrstvě plasmatické a tam z nich vyrůstají brvy. V rejdi- 

 vých buňkách některých hub vybíhá od místa, kde brva 

 v cytoplasmu přechází, vlákénko k jádru a v něm k ja- 

 dérku. Brvy bakterií mohou se po nějakou dobu pohybo- 

 vati i když byly od buňky odpadly anebo násilím od ní 

 byly odděleny. 



K typické buňce rostlinné patří též blána buněč- 

 n á, tuhá hmota pokrývající protoplasmu buněk jednobu- 



\'rstevnatá blána zelené řasy Cladophora. 



něčných a oddělující od sebe protoplasty v rostlinách mno- 

 hobuněčných. Je ochranou sliznaté, měkké protoplas- 

 my, která silným mechanickým tlakem nebo tahem vážně 

 může býti poškozena anebo usmrcena, je však spolu 

 vnitřní kostrou rostlinného těla. Měkká protoplasma sama 

 by nikdy nemohla vzrůsti v rostliny takových rozměrů, 

 jako jsou na příklad stromy, které dosáhnouti mohou 

 v australských blahovičnících výšky až 150 m. To jim je 

 umožněno pouze tuhými blanami, které je chrání jednak 

 proti mechanickým účinkům váhy jejich větví, listů a plo- 

 dů, jednak proti účinkům větru a proudů vodních. 



Také u živočichů některé buňky vytvořují tuhé 

 blány jako v kostech a chrupavce, aby tělu byla dodána 

 dostatečná pevnost, ale blány ty jsou v podstatě vlastně 

 přeměněnou protoplasmou, do které se ovšem různé látky 



41 



