něčných řas rozsivek (Diatomaceae) ve bláně kyselina kře- 

 mičitá převládá nad ostatní hmotou blány (pravděpodobně 

 je v nich Si přítomno v nějaké ústrojné sloučenině), 

 u mnohobuněčných rostlin nalézáme všecky přechody od 

 blan hojně kyseliny křemičité obsahujících až k blánám 

 čistě uhlohydrátovým). Většinou obsahují hojně kyseliny 

 křemičité blány zevních vrstev buněčných (přesličky, trá- 

 vy, šáchorovité, brutnákovité rostliny, listy jilmů, smok- 

 voně atd.) a nelze pochybovati, že kyselina křemičitá 

 chrání rostliny ty před býložravými živočichy a před vni- 

 káním cizopasných hub. 



Podstatně odchylné od blan uhlohydrátových jsou blá- 

 ny a vrstvy zkorkovatělé. Jsou povahy tukovité, lze 

 z nich získati mastné kyseliny felonovou 

 (C02H42O3), suberinovou, floinovou a cerin, látku 

 fytosterinu podobnou (C30H50O2). Z korku z korkového 

 dubu lze získati 44% mastných kyselin, z nich je 8% fe- 

 lonové a téměř 36% suberinové kyseliny, zbytek je kyse- 

 lina floinová. Hmota zkorkovatělých vrstviček a blan na- 

 zvána byla suberinem, kterýž tedy snad je glycerine- 

 sterem jmenovaných mastných kyselin. Příbuzný suberinu 

 je kutin, z něhož se skládá nejzevnější vrstvička na 

 povrchu rostlinného těla, vyjímajíc kořeny. Felonovou 

 kyselinu nelze v kutinu dokázati. 



Zkorkovatělé a zkutinisované blány obtížně pro- 

 pouštějí vodu a vodní páry a nalézáme je při po- 

 vrchu rostlinného těla, jež chrání před přílišnou ztrátou 

 vody. Nejsou však na povrchu kořenů, jež musí snadno 

 vodu do svého nitra propouštěti. 



Houby obsahují ve svých blánách dusíkatou látku té- 

 měř totožnou s chitinem živočišným. Z plodnic žampionu 

 (.73alliota campestris) získal W i n t e r s t e i n c h i t i n, 

 jenž obsahoval 6,24% N, živočišný obsahuje 6,01% N. Slo- 

 žení jeho bylo též vyznačeno formulí CisHaoNoOjo. 

 Pouze Perenosporaceae a Saprolegniaceae nemají chitinu, 

 málo ho obsahují bubřivé blány Tremellineí a Dakryo- 

 mycet. Téměř zcela chitinové jsou blány Hymenomycet, 

 Oasteromycet, Pyrenomycet, Discomycet, Ustilagineí a Ure- 

 dineí. Plodnice hub obsahují v sušině 7 — 40% substance 

 blan (ryzec pravý 32,12%, žampion asi 7%., Boletus edulis 

 6,78%, B. scaber 42,35%, Morchella esculenta 6,79%). Bakte- 

 riová blána je chitinová, kvasinky ho nemají. 



Chitin z některých hub nazván též fun ginem, je to 

 sloučenina chitinu s uhlohydrátem nějakým. Vařením 

 s KOH při 180*^ C dává chitin látku ve velmi zředěných ky- 

 selinách rozpustnou, chitosan, jenž se silnou HCl dává 

 glukosamin. N obsahují blány plodnic vyšších hub 

 0,24—3,89%. 



46 



