"u mnohých řas při zakládání výtrusů rejdivých. Je to spe- 

 ciáhií případ zaškrcování. 



Druhý způsob dělení je puče n í. Tu z mateřské buň- 

 ky vyrůstá menší buňka dceřinná, která se konečně od 

 mateřské může zcela odděliti, anebo se aspoň živý její ob- 

 sah od obsahu mateřské buňky blanou oddělí. Mateřská 

 buňka zachovává při tom svoji individualitu. Příklad po- 

 skytují kvasinky, jednobuněčné houby, na jichž buňkách 

 vyrůstá maličký pupen, který se zvětšuje, při čemž do něho 

 vniká z mateřské buňky část její protoplasmy, až se v mí- 

 stě spojení obou buněk vytvoří přehrádka, ta se rozštěpí 



Dělení buněk: a. a^ dvě stadia pučení kvasinek, b dvě stadia prehrádečného dělení centri- 

 petálniho, c volné novotvořeni buněk kolem jader ve vřecku. 



ve dvé a dceřinná buňka od mateřské odpadne. Výtrusy 

 hub stopko výtrusových a rozmanité výtrusy konidiovými 

 zvané jiných hub v podstatě takovýmto pučením vznikají. 

 U živočichů se množí pučením někteří nálevníci (Podo» 

 phrya gemmipara) a také t. z v. směrná čili pólová tělíska 

 při zrání vajíček vznikají pučením z vaječné buňky. 



Nejrozšířenějším a pro rostliny opravdu význačným 

 způsobem je dělení p ř e h r á d e č n é. Děje se tak, že 

 uvnitř buňky vznikne přehrádka, stěna, která prostor bu- 

 něčný ve dvě části rozděluje. U většiny řas a hub zakládá 

 se přehrádka na okraji buňky při staré stěně buněčné kol- 

 kolem ve způsobu prsténce a roste dostředivě dovnitř 



Prof. Dr. B. Němec: Úvod do všeobecná biologie. 4 



49 



