karyokinesou). Podstatou jeho je, že se nedělí jádro 

 v tom stavu, v jakém je vidíme, když se nedělí, nýbrž že 

 se před karyokinesou (termin Schleicherův) jeho 



Buňka ze chlupu na nitce tyčinky iednoděložné r. Tradescantia virginica (v levo), obklopená 



blanou, pod ni vrstvička hyaloplasmy, pak polioplasma s četnými zrničky. Centrální vakuola 



proniknuta je hojnými proudy cytoplasmy. Šipky udávaji směr prouděni. 



V buňce zrnité jádro. 



struktura nápadně změní. Vyvinou se v něm totiž ze sítiva 

 jaderného a z chromatinu tělíska zvaná chromosomy 

 a ta se velice pravidelně dělí. Každé se podélně r o z- 



54 



