zvláště však u rostlin krytosemenných, kde se rozrušují 

 v přehrádkách sítkovic přepážky teček. 



Ještě úplněji splývají buňky při vývoji t. zv. č 1 á n k o- 

 vaných mléč nic (mléčných cév), jaké nalézáme 

 u rostlin banánovitých, mákovitých, čekankovitých, moru- 

 šovitých atd. Buňky původně přehrádkami od sebe oddě- 

 lené splývají druhotně tak, že se v přehrádkách vytvoří 

 veliké otvory (Chelidonium) anebo že se přehrádky úplně 



A lodyžni vrchol vranečku Selaginella Martensii. Vrchol je zakončen vrcholovou buňkou. 

 Každá buňka má při jádru plastid. B dělení plastidu, jadra a buňky. 



rozruší (Cichoriaceae) a protoplasty spolu splynou. Jádra 

 původních buněk však zůstávají zachována. 



V úplně souvislou hmotu plasmatickou splývají buňky 

 zvané tapetovými, které obklopují výtrusy nebo pyl 

 některých rostlin cévnatých. Takovéto útvary vznikle sply- 

 nutím buněk původně samostatných označeny jako s y n- 

 c y t i a. Dokazují, že rostlina, potřebuje-li toho, zrusi pů- 

 vodní samostatnost buněk a vytvoří útvar jaksi bezbu- 

 něčný Buňka je jí pouze prostředkem k dosaženi určitých 

 fysiologických cílů, nikoli však účelem. Že tomu tak je. 



69 



