Také cévy fungují jenom po několik dob vegetačních. 

 Pak jsou často ucpávány klovatinou, jež do nich vniká, 

 anebo buňkami, které z dřevnílio parenchymu do nich 

 vrůstají a je ucpávají (t h y 1 y). 



Obě části svazků cévních, dřevo (x y 1 e m, h a d r o m) 

 a lýko (f 1 o e m, 1 e p t o m) zaujímají k sobě určitou vzá- 

 jemnou polohu. Dle toho rozeznáváme: 1. svazky kon- 

 centrické, kde je jedna část obklopena kolkolem dru- 

 hou, na př. u mnohých tajnosnubných rostlin cévnatých 

 dřevo lýkem, 2. svazky radiální, kde jsou lýkové a 

 dřevní části radiálně vedle sebe uspořádány, 3. k o 1 a t e- 

 r á 1 n í, v nichž část dřevní leží vedle části lýkové na jed- 

 nom radiu, při čemž obyčejně je lýková část obrácena 

 k periferii orgánu, 4. bikolaterální, v nichž k části 

 dřevní na dvou protilehlých stranách přiléhají části lý- 

 liové. Pro mnohé případy lze stanoviti, že vzájemné ulo- 

 žení částí svazků cévních je prospěšné funkci orgánu. 



Prostory mezi pokožkou a pletivem svazků cévních 

 zaujaty jsou pletivem základním. Je ponejvíce 

 charakteru parenchym.atického a odehrává se 

 v něm většina pochodů asimilačních. Nezřídka také se 

 v něm ukládají látky zásobní a zevní vrstvy jeho podpo- 

 rují zvláště v lodyhách ochranný úkol pokožky, majíce 

 silně ztlustlé blány. Obsahuje též rozmanité idioblasty, 

 jmenovitě mléčné roury. Mezibuněčné prostory nej- 

 více jsou vyvinuty v základním pletivu. 



Svazky cévní tvoří často celek proti základnímu ple- 

 tivu, které je obklopuje, uzavřený zvláštní pochvou. 

 Pletivo základní mezi pochvou a pokožkou je k ů r a. 'Ple- 

 tivo základní uvnitř pochvy mezi svazky cévními uza- 

 vřené je d ř e ň. Nejlépe lze rozlišiti tato pletiva v lody- 

 hách rostlin dvouděložných, v nichž jsou kolaterální svaz- 

 ky cévní uloženy tak, že se na příčném řezu skrze osu 

 jeví býti rozloženými v kruhu. Celý kruh svazků cévních 

 obklopen je často pochvou, zevně od této pochvy je uložena 

 kůra. Uvnitř kruhu svazků cévních je dřeň. Též svazek 

 cévní středem kořene probíhající je od zevní kůry oddělen 

 velmi zřetelnou pochvou (e n d o d e r m i s — vnitřní po- 

 kožka). 



Buňky, které se vytvoří dříve, nežli orgán zastaví svůj 

 vzrůst do délky, rozlišují se v pletiva zvaná prvotními, 

 n r i m á r n í m i. V listech a bylinných lodyhách často 

 pouze prvotní pletiva jsou přítomna. Avšak jsou také ple- 

 tiva, která se rozlišují z buněk, jež vznikly teprve když byl 

 orgán svůj vzrůst do délky zastavil a ta označujeme jako 

 druhotná, sekundární. Také meristémy, z nichž 

 pletiva ta vznikají, označujeme jako druhotné. Nezřídka 

 vznikají druhotné meristémy z buněk trvalého pletiva, 



86 



