



P^or-orcL 



Den Dyrklasse, som i dette Skrift skal behandles. blev allerede struks efter Naturvidenskabens 

 Gjenoplivelse ved Linne gjort til Gjenstand for Undersogelser af norske Zoologer. Prsesten Hans Strom, 

 Biskop Guimerus og Professor Jens Rathke have for forste Gang beskrevct t!eiv Arter, af hvilke nu nogle 

 ere ineget bekjendte. Men disse Undersogelser fandt ingen Fortsasttelse. Med Undtagelse af en Del skjonue 

 Tegninger af Prof. Dr. Chr. Boeck over boreale Turbellariers ydre Form saavel soui iudre Bygning, der 

 fremkom i Gaiuiards Reisevserk, men uden at vrere ledsagede af nogen Tekst, og en kort auatomisk Opsats 

 af Sonnen, Stipendiat Dr. A. Boeck over Nemertinernes Ganglier og Horeorgan, er der iugeu Underso- 

 gelser foretaget over Turbellarier af uorske Naturforskere belt siden 1799. I Sverige bar, saavidt jeg 

 ved, ikke en eneste meddelt nogen lagttagelser over disse Dyr. I Daniuark er Studiet af Turbellarierne 

 blcvet beguustiget af flere beromte Naturforskere (0. Fabricius, 0. Fr. Miiller, A. 8. Orsted); men disse 

 og audre fremmede Forskeres Bidrag til vor Fauna ere kun meget sparsonime. 



Under saadaune Forhold kuude man vaere sikker paa Udbytte i faunistisk llciiMTiide. Og, da 

 Turbellarierues Organisation eudnu danuer et meget lidet kultiveret Felt, turde ogsaa Resultater af Be- 

 tydning for Dyrklassens Anatouii vsere at vente. 



Tilskyndet af Dr. J. Koren begyndte jeg for et Par Aar siden nservserende Undersogelser. 



Med Hensyn til Rigdommen paa forskjellige Former ved vore Kyster, navnlig af de smaa Rbab- 

 docoeler, bb'v min Forveutning langt overtruft'en. Oskar Schmidt, der bar bereist vore og audre nordiske 

 Kyster. siger et Sted trseffeude med Hensyn til disse Dyrs Forekonist: Man braucbt, wie es schrint. \v<> 

 man will, nur zuzugreifen und ist der Ausbeute sicher*. De her beskrevne nye Former ere da kun en 

 meget Men Brokdel af de ved vore Kyster forekommende. En rig Ho<t staar tilbage. Man behuvrr sau- 

 delig ikke at gaa langt for at nude en Msengde uye Arter. I Tangen i Fjajreu kau man jevnlig drag<> 

 saadanue op for hvert Kast. Paa storre Dybder fiudes igjeu audre ukjendte Former; men Faunaen her, 

 navnlig for de niindre og talrigste Arters Vedkouimende, er endnu belt ubekjendt. 



Ved Undersogelsen af Dyrenes Anatomi bar jeg benyttet Kompression ved Kapillar-Adhsesion. 

 Det er de meget smaa millimeterlange Rhabdocoeler, hvis ringe Storrelse og Finbed gjor drt saerdeles 

 vanskeligt at foretage Tvaersnit, jeg bar uudersogt paa deune Maade. Da man for at vinde nugcii naturtro 

 Krkjeadelse af Turbellariernes indre Byguing maa undersoge Dyrene leveude, vil deuue Mi-thode. dcr 

 uaturligeu er den forste, altid have en vsesentlig Betydning. 



Det tager sig vel smukt ud, naar Orgauerne fra det pressede Legeme ere tegnede iud i Dj'rets 

 uaturligo Form. Dog kau dette knu gjores ouitrentlig, og man faar lettelig et falsk Billede. Forat undgaa 

 uogen Feil eller Uvished berved, bar jeg foretrukket at tegne Dyrets Legeuie med sine Organer saaledes, 

 soui det virkelig viste sig i presset Tilstand, og desudeu at afbilde Dyret i sin normale Form og med 

 sin naturlige Farve. De Ufuldkommenheder. som Figurerne kunne lide af, maa for eu Del tilskrives mit 

 Fravser fra det Sted, bvor Litbograferingen er foregaaet. 



Professor Esmark bar havt den Godhed at stille Universitetets Samlinger af Turludlaricr til min 

 Disposition. Herved er Here Arters Udbredelse bos os bleveii noiere bestenit. 



