42 



O. Fabric/his (1. c.) bar liexkrcvet eu Turbellarie under Xavnet Pltuuiria cuitirgiimta, der liar i't 

 ligin-nde karakteristisli Indtryk i Furranden sum mervserende Art, samme Ivrupsfurm og Farve og to ligedan 

 >tillede (line. Det store Pharynx liar Fabridus antydet i Fignrcn af Dyret ved to blege Laengdestriber, 

 del ere de -.iennemskiimende Ramie af et d\Mt Rur, et til Indforsel af Nseringsmidler og et til Udforsel 

 ;it' Kxc.remeiiier! Dette lieror natnrligen, soui man ogsaa kan so af Fabrieius's Bemserkninger, ikke paa 

 anatumiske I'ndersogelser og forklares let sum et optisk Bidrag, fremkommet derved, at Svselgets indre 

 Vaegge ha\e liuu'et ii;er mud hinanden og givet Svaelget Udseende af at vaere spaltet efter Laengden til et 

 Dulibeltror. Dyrets Be\ ,-egel-e. si-er Fabricius, *er dobbelt, snart sum andre Fladormes ved jevn Fremad- 

 >kriden. >iiart sum Iglernes ved at traekke Bagenden ben til Foreuden*. Den sidste Bevasgelsesmaade er 

 noget problematisk. .leg bar aldrig seet naervasreude Art bevo^ge sig fremad saaledes og tror heller ikke, 

 at dm kail det. Paa Grand af Overensstemmelsen uiellem de to Arter iovrigt, rnaa jeg anse dem begge 

 fur idrntiskc. Naar jeg desnagtet ikke bibeholder Fabrieius's Artsnavn, er det, fordi der dog alticl bliver 

 irigi'ii Tvivl tilbage 0111 Idcntiteten (der iindes flere nied V. cavitrons meget naar bes'kegtede Arter; Mun- 

 di'iis Lcii' og Form omtaler ellcr at'tegner Fabricius ikke). Allerede for Fabricius skrev sin Afhandling, er 

 Art>-\avuet emarginata beuyttet af Scbrank for en anden Art Planarie, sum Diesing opforer blaadt ^spe- 

 eies inquirendae sum en Vortex; 0111 den virkelig er en Vortex, er dog meget tvivlsomt. 



Vortex cavifrons adskiller sig strax i det Ydre fra V. balticus, M. Schultze, som den ellers meget 

 limner, ved sin baleformige Bagende og ved Mundens Form og Stilling. Ved den eieudommelige Mmulaab- 

 ning adskiller den sig ogsaa tra de ovrige hidtil bekjeudte Vortex-Arter. 



Legeuiet er klart og gjenuemsigtigt, ofte rneget blaeret under Hudeu. Epitbelet er omtalt pag. (> 

 (se lig. 10). Det brune Pigment ligger dels under Huden, dels dybere hide, hvor det ouigiver de taet ved 

 binanden liggeude Blaerer og daimer berved et Slags ufuldstsendigt Maskeva^rk. Fra Forenden rage lauge 

 dlirr idler bevaegelige Fuletraade frem (se pag. 7). 



Oiueue ere dannede af de samiiie store Kugler som bos Proxenetes rlabellifer, n. gen., 

 n. sp. ng andre. 



Den store Mundaabniug (Fig. 7, a) bar et konstaut Leie; den indtager bele Forenden og et balv- 

 nindt Indsnit paa Bugsidens forreste Hand. Opriudelig bar den sandsynligvis ligget belt paa Bugsiden UL; 

 \,eivt nind sum bos audre Vortex-Arter; efterbaanden er den rykket fremover og bar tilsidst faaet sin Plads 

 i Fui-eiiili'ii; men endnii er der lilevet et balvrundt Indsnit tilbage forrest paa Bugsideu sum en Levning 

 af .M lindens tidligere Leie. Svaelget bar ligesom Munden eu betydelig Storrelse og dog en aldeles normal 

 Funn. Det indtager \i '3 af Legemets Lseugde (i fig. 8, b er aftegnet et Individ med et sasrdeles stort 

 Syselg). S\.-elg af saadan Sturrelsc Iindes bus rokxue Individer. Hos denne Art varierer nemlig Svaelgets 

 Storrelsi' i Furbold til det ovrige Legemos efter Alderen; bos unge (dog kjonsmodne) ludivider bar det 

 Madiir den hu> \'urte\-Shegten almimlelige Storrelse. Svaelgets Mundingsrand er besat med Oilier. 



Testiklerne (Fig. 8, c), Ssedblaeren (Fig. 8, e) og Penis (Fig. 8, g) have samme Leie som bus V. 

 balticus. M. Scliult/e dg t'urbolde sig ogsaa ellers paa en meget lignende Maade som bos denne Art. For- 

 lubel ;it \a>a defereiitia bar iM. Scbnltze ei iagttaget, De gaa bos murvaereiide Art og vistuok ogsaa bos 

 \. lialtn-iis i Hetningen liagover og indover ng forenes derpaa med hinanden (Fig. 8, d) til eu fselles Gang, 

 der efter d kurt Furlob lige bagover iidiiiuniler i S;edbl;eren. SaedblaM'en indebolder foruden S;edtraaile 

 .11 aenessurisk Korn<ekret i et sierskilt Kuni i den ene Halvdel af Sa-dbheren; Kornsekretet afsondres 

 IVa Kjerller. der efter de i S;edld;eren uilmiimleiide Kjerteltraades IJetning (Fig. 8, f) maa ligge i Bag- 

 enden af Leu'emct. I'eniv bar samme bagefurmig kruminede Fortsats i Knden og forovrigt ligneude Form 

 - on IIMS V. lialticns. Kun er dens forreste tragtformige Del mindre end bos V. balticns; den er distinkt 

 af-a fra selve l'eni>-l{i>ret. Den liagi't'nnniire Fortsats er i sin yderste snertformede Del boielig. 



Vitellu.j-enenie ( Fiy. s, h. h ) n<jr Ovarierne (Fig. 8, i. ii furlmlde sig aldeles som bos V. baltims. 

 Lige lia'_ r derc. furenede rdfor<eNu r ange Iindes to HL-erer (Fig. k ug 1) liggende samineii, en mindre og en 

 st0rre; den iiiimln' er fyldt med Sa-dtraade (Rccoptaenliim seniinis't 1 ); den storre, der liar et fuldet 



