57 



Szedblaeren (Fig. 3, li, tig. 7, b) er aflang, tvaerstillet, fortil staerkt hvaelvet. Midt paa dens for- 

 reste Side uduiuude vasa deferentia i et enkelt, vidt Ror (Fig. 7, a). Bagtil er Ssedblseren i sin hi- It- Vidde 

 forsynet med ct yderst tinkornet Lag Kjertelsekret (Fig. 7, c), bvis Korn ligge agglomeremle i mange 

 Smaapartier. Midt paa den bagerste Flade er Penis fasstet mcd sin Stilk. 



Penis-Stilken (Fig. 3, i*, fig. 7, d, e) er naermest Saedblaereu nogen, klar (d), derpaa belagt nn-d 

 accessorisk Kornmasse i mange papillignende Smaadele (e); naerved sin Ende udvider Penis-Stilken sig til 

 en lideu Bulbus, indsnaevres derpaa straks og stikker nu som ct mcget tyndt og fint, nogent Ror ned i 

 den skiveformige Del (Fig. 7, h), hvori Penis cndcr. Den nederste Del af Stilken er omgiven af et stort 

 Baeger cller en Krave (Fig. 7, g), bestaaende af mange langstrakte Smaadele af accessorisk Kormnasse. 

 den samme, hvormed Stilken er belagt; i det videre forreste Parti af Baegeret udraunde Udforsrlsgangene 

 fra de Kjertler, der afsondre Kornmassen; den smale, bagre Ende af Baegeret hrenger sammen nied Pfiiis- 

 Skiven. Deune sidste (Fig. 7, h) er licit opfyldt af den samme Kornmasse, som tindes i B.Tgeret og i 

 Penis-Stilken. Den er stor, krummet, med den konvekse Side rettet mod Kjonsaabningen. K<>rnniasseii i 

 den er orduet i Smaapartier, der staa temmelig regelnisessig i lodret Stilling mellem Skivens to Sidcr. - 

 Penis er altsaa overordentlig rig paa Kornmasse; den synes kun som et Reservoir derfor. Knrnmasseii 

 hidrorer fra en Maengde encellede Kjertler, der ligge omkring Penis. Fra disse Kjertler udgaa Udforsels- 

 gangene som Kjerteltraade, der udunmde dels i den ovre Ende af Penis-Stilkens kornforsynede Parti, dels i 

 den nedre Ende deraf, dels i det videre, forreste Parti af Baegeret, dels i Penis-Skiven. Kornsekretet er 

 overall det samme og adskiller sig distinkt fra Kornsekretet ved Basis af Saedblaeren (Fig. 7, c) derved. at 

 det er forholdsvis meget mere grovkornet. 



Oui den masrkelige Uduiunding af Stavraekker i Penis hos denne Art se pag. 11 (Fig. 7, f. fl. 



Det skiveformige Endeparti af Penis boier sig om nied sine Rande og danner nu hen til Kjons- 

 aabningen et Ror (Fig. 7, i), der er muskulost og meget vidt, ligesaa vidt som flatten selv. Udstraeknin- 

 gen og Indtraekningen af Penis sker klarligen ved Udkrasngning og Indkraengning af Roret. Kjonsaabnin- 

 gen (Fig. 3, o) er vid og stor. I den udt'ores tra encellede Kjertler de t'nrhen omtalte egne kantede 

 Legemer (se pag. 17, fig. 3, n, n). 



Ssedtraadene (Fig. 8) ere meget tykke med en tynd Hale og fortil uddragne i en laug. fin Spids 

 (se forovrigt Beskrivelseu at den folgende Art). 



Ovarierne (Fig. 3, 1, lain aftegnede paa deu ene Side) ere parrede og ligge en paa liver Side i 

 Trakten under og foran det farvede Bcelte. Jigcellerne indeholde et meget fint kornet Protoplasma og en 

 stor Nucleus med Nucleolus. 



Vitellogenerne ere ligeledes parrede; de straekke sig langs hver Side foran og bagenfor Ovarierne. 



Embryonerne udvikle sig, medens ^Eggene endnu ligge indeni Moderdyret. Den 19de Mai 1877 

 toges et Individ med kun et haardskallet Mg (Fig. 3, m) indeni sig, hvori laa et stort Embryo, der bevse- 

 gede sig. Oinene raanglede endnu. Hvad jeg saa af Embryoets Byguing, bar jeg aftegnet, saa dets Udvik- 

 lingsstadiuui vistuok lader sig erkjende. 



Jeg bar fundet denne Art ved Bergen, Sund og Alvserstremmen i Fjseren, isaer ved meget stor 

 Ebbe eller i nogle faa Fods Dybde paa Fucns og Laminarier. Den er ikke videre hyppig. Kun kjons- 

 modne Individer fandtes hele Sommeren igjennem. 



Plagioxtoimim vittatnm, Frey & Leuck. 



Vortex vittata, Frey & Leuck. Beitrage zur Keuntniss wirbelloser Thiere, pag. 14!>. 

 P lag i os to mum bo real e, 0. Schmidt. Sitzungsber. d. mathem.-iiaturw. Classe d. kais. Akad. 

 d. Wissensch. Band 9, p. 499, tab. 4(i, fig. 12. 



