76 



magasabb fejlettség jellemzi azon esetben, midőn a 

 sejt maga egy külön élő szervezet, mint midőn nagy- 

 számú egyénből álló sejtállamnak képezi tagját. 



Azon fizikai és vegyi ingereket, melyek a proto- 

 plazmára batván, a csillószörök működésére lényege- 

 sen befolynak, igen pontosan tanulmányozta újabb 

 időben Kossbach. 1 



Mellőzve a Kühne és mások végezte hasonló 

 czélú korábbi vizsgálatukat, érdekesnek találom e be- 

 lyen Rossbacii fontos vizsgálatainak végeredményeit, 

 a nevezett búvárnak lebetöleg saját szavaival, vissza- 

 adni, megjegyezvén, bogy a terjedelmes vizsgálatok 

 az Euplotes Ckaronon, Stylonychia pmtulatán és ( 'hi- 

 lodon Cuculluluson végeztettek. 



Legérdekesebb, részben igen meglepő eredménye- 

 ket a bőmérséki ingerek szolgáltattak, melyeket 

 Rosbach a következő pontokban foglal össze. 2 



1. Minél mélyebben siüyed a bömérsék 14° C. 

 alá, annál nagyobb lombaság áll be az akaratlagos 

 mozgásokban. 4°-nál többnj'ire mozdulatlanul álla- 

 nak az ázalékállatkák, legfeljebb csak még itt-ott^ 

 egyes kisebb exkurziókat tesznek. 



2. Nyáron át 15 — 25° bömérséknél foly az ázalék- 

 állatkák rendes elete. Emelkedő bömérséknél gyor- 

 sabbodnak a mozgások, azonban csak 25°-nál kez- 

 denek az ázalékállatkák mint egy vurázscsapásra, 

 parancs-szóra nyílsebességgel ide-oda száguldozni. 



3. 30 — 35 u között a már különben is sebes moz- 

 gások még egyre gyorsabbodnak, a mozgások maguk 

 azonban előbbi jellemöket egészen elveszítik ós saját- 

 ságos zavarodást árulnak el. Az ázalékállatkák ne- 

 vezetesen elveszítik kormányzó képessegüket, hossz- 

 tengelyük körül sebesen s szakadatlanul forogva, több- 

 nyire nagy íveltvonalakbau száguldoznak.Csillószöiok. 

 horgok es sértek egyaránt egyenlő gyorsaságú, rit- 

 mikusan ostorozó mozgásokat végeznek s az általános 

 testmozgást többé nem az akaratosan részint moz- 

 dulatlanul álló, részint mozgatott csillószörök irányoz- 

 zák, hanem, minthogy valamennyi helyváltoztató 

 szerv ugyanazon mozgást végezi, kizárólag csupán a 

 csillogó nyúlványoknak anatómiai elhelyezése. Az 

 azalekállatka hossztengelye körül forgó nyílként repül, 

 folytonosan a hossztengely irányában. Ezen haladó 

 forgó mozgások oly gyorsak, hogy az azalekállatka 



1 !>ie rhytmischen Bewegungserscheinimgen der ein- 

 fachsten Organisrnen und ibr Verhalten gegen physikaliscbe 

 Agentien und Arzneimittel. Axbeiten aus dem zoologiscb- 

 zoomotiscben Inatitut in Würzburg. I. H. 1872. 



3 Id. m. 31. 



többé nem lapszerüen, hanem stereoszkop módjára 

 látszik s bizonyos merevségnek a behatását teszi. 



Ha a hömersék még tovább emelkedik s a 40 ^-ot 

 megközelíti, a baladó mozgás egyre lassabbodni kezd, 

 végre egészen megszűnik, míg a rotáczio változatlan 

 gyorsasággal fotytatódik. Ezen rotáczio azonban több- 

 nyire más tengely irányában megy véghez, mint előbb, 

 midőn meg haladó mozgással volt összekötve: a Sty- 

 lonychiánál pl. a forgómozgásnak tengelye mellűiről 

 s balról, bátra es jobbra húzódik. E közben a mozgás 

 olyanszerünek látszik, mintha a Stylonychia uiellsö 

 testvége irányában oldalvást egyre bukfenczeket 

 hányna. Máskor az azalekállatka vízszintes síkban 

 gyorsan forgó kerek módjára kering. Ezen jellemzi") 

 mozgások magas hőmérsék mellett kivétel nélkül fel- 

 lepnek az ázalekállatkáknal. 



\. A rotácziók az áza.lekállatkának 38 — l-° között 

 beköv étkezett halálával megszűnnek ; úgynevezett hö- 

 tetanus, hőokozta megmerevedés, minőt Kühne az 

 Amoebánál a Actinophrysnél, Engelmann pedig a 

 csillószőrös hámsejteken észlelt, nem lép fel az ázalek- 

 állatkáknal. 



Egyéb ágensek közül az oxigén elvonása lassítja 

 a csillószörök mozgását, az azalekállatka teste lassan- 

 kint felduzzad, végre szetfoly. 



A folyadéknak indifferens anyagokkal való tömö- 

 rítése vizet elvonolag hat, lassítja az anyagforgalmat 

 s ezzel együtt a csillószörök mozgását. 



Savak legkisebb adagokban kezdetben gyorsítják, 

 majd lassítják a csillószörök mozgását, nagyobb ada- 

 gok gyorsan összezsugorítják a protoplazmát, s a vég- 

 lényt megölik. 



Alkatiakra gyorsan felduzzad s szetfoly a proto- 

 plazma, minek következtében legkisebb adagjai is 

 megszüntetik a csillószőrös mozgást. 



Alkohol kisebb adagokban előbb gyorsítja a csil- 

 lószőrös mozgást, erre rotácziók következnek be, majd 

 lassabbodni kezd a csillószörök mozgása, végre meg- 

 szűnik s a véglónj' felduzzadva elhal. 



Alkaloidok kisebb adagai rotácziókat okoznak, 

 majd lassúbbá lesz a csillószőrös mozgás, végül az 

 egész test szetfoly. 



A villamosság erösebb áramaira gyorsan szetfoly 

 a protoplazma ; közepes erejű áramai tetanizálják a 

 csillószöröket, gyenge áramai kezdetben gyorsítják a 

 csillószörök mozgását, majd rotácziók állanak be a 

 mozgás lomhább lesz, a protoplazma kezd felduzzadni 

 végre szetfoly. 1 



1 Id. m . 57—59. 



