66 



nélkül erélyes táplálókáram, a garaton végig ha- 

 ladva, bizonyos állandó irányt nyert; alig szenved- 

 het kétséget, hogy ezen aram hozza keringésbe s 

 tartja keringésben a protoplazmát.* Egészen ily mo- 

 llon jő Létre egy többnyire sokkal lassúbb keringés 

 mindazon esülószőrös ázalékáUatkáknál és Flagellá- 

 toknál, melyeknek állandó szítjuk sgaratjuk van, míg 

 a szájat s garatot nélkülöző véglényeknél ezen szalui- 

 Kos irányú keringés nem észlelhető, mi a Stein adta 

 magyarázat helyessége mellett mindenesetre igen nyo- 

 mós bizonyíték. 



Egészen inas természetű azon áramlás, melyet ;i 

 Noctilucák hálózatos gerendázatot képező bélplasmá- 

 ján Qtjatrefages már 1850-ben észlelt, s újabb bú- 

 várok is megerősítettek; 1 ezen áramlás a proto- 

 plazmának aktív mozgási jelenségeihez tartozik s egé- 

 Bzen megegyezik avval, mely a növénysejtekben, pl. a 

 Tradescantia porodaszöreinek híressé vált sejtjeiben, 

 vagy bizonyos gyökérlábúak állábain észlelheti"), miről 

 alább még szó leend. 



A bélplasma a legtöbb véglény felületén ellent- 

 állóbb. tömöttebb összeállítású kéregrétegbe megy át, 

 mely többnyire, de nem mindig, egészen egynemű, 

 üvegszerűleg átlátszó. A bol a kéregplasrna élesen el 

 van különülve, mint pl. a nagyobb Amoebáknál vagy 

 számos csillószörös ázalékállatkánál, tulajdonképen 

 két egymásba elmosódva átmenő réteg különböztet- 

 hető meg rajta : egy folyékonyabb, mézgaoldatboz 

 hasonló belső réteg, mely a bélplasmába folytatódik 

 sa véglény szetfolyásakor duzzadó, víztiszta cseppek- 

 ben ömlik ki, s egy jóval tömöttebb összeállású külső 

 réteg. Ez utóbbinak tömöttsege néha merevségig 

 fokozódik, úgy, hogy a véglény pánczélzottnak látszik, 

 a nélkül, hogy elkülönült pánczéla lenne. Szótfolyás 

 alatt ugyanis ezen merev határréteg is felduzzad, 

 mintha csak merev állománya megolvadna; ezt lehet 

 például észlelni a Stylonichiálcon, Euplotes és Aspi- 

 discaféléken, vagy ;i flagellátok között a Cryptomo- 

 nasokon, mire mar Dcjardin is figyelmeztetett s mit 

 Stein, 2 valamint Claparéde es Lachmann 3 egyaránt 

 kiemelnek. 



A protoplazma keringésének ily módon való létre- 

 jötte és fenntartása igen jól megérthető Stein élethű raj- 

 zainak megtekintéséből , moly rajzuk fel vannak véve 

 Margó tud. állat, kézikönyv. 34. 1. ~> ábr. 



1 M. Schdltze, Die Polythalamien. 38. Cienkowsei: 

 Ueber Noctiluca miliaria Snr. AMA. IX. (1873) t". 



- I. 56. 



• 1. Hi. 



Entz G. Véglények. 



Cutieula, vázak, Injuk-. 



EHBENBERG-gel szeiid)en, ki a végli nyékben min- 

 dig á magasabb allatok miniature-kópeit lattá, s nekik 

 magas szerkezetű izomzattal összefüggő köztakarót is 

 tulajdonított, 1 >üjardin bebizonyította, hogy a gyökér- 

 lábúak sarcodéja egeszén buroknélküli ; nemkülönben 

 burok nélkülieknek állította mindazon ázalékállat- 

 kákat, melyeknek teste könnyen szétfoly, míg több 

 esalád képviselőinek ( Leucophryens, Parameciens, 

 Vorticelliens, Urcéólariens) hálózatos burkot tulaj- 

 donított. — Cohn volt az első, ki ez irányú pon- 

 tos vizsgálatokkal kimutatta, hogy az ázalekállatkák- 

 nak csakugyan van alkalmas kémlelő szerekkel tel- 

 jesen leemelhető finom bürökjük, melyet cuticulának 

 nevezett. 1 További vizsgálatok Cohn észleleteinek 

 helyességét megerősítették, de azt is bebizonyították, 

 hogy a csillószörös ázalékállatkák nem mindegyiket 

 borítja a cutieula, s epén az ú. n. pánczélosak azok, 

 melyeknél, mint epén említem, a határréteg nincs 

 külön cuticulává tömörülve. Állandóan cuticulával 

 vannak továbbá borítva a Gregarinalc es Xortilucitk. 

 valamint számos Flagellátok is. Valódi cuticuláról 

 természetesen csak azon esetben lehet szó, ha közvetet- 

 lenűl, vagy kémlelő szerekkel való kezelés után keltő 

 körvonalú hártyát különböztethetünk meg, mint pl. a 

 Gregarináknál, mely ha vastagabb s szilárdabb, való- 

 ságos pánczélt képezhet. Minthogy azonban a cutieula 

 vastagsága aránylag tág korlátok között változik, 

 egyes adott esetekben vita tárgyát képezheti, vájjon 

 van, vagy nincs-e cutieula. Ez áll pl. az Amoebák- 

 ról, melyeket, mint a többi gyökérlábúakat általában, 

 culticula nélkülieknek tartanak, míg Auerbach az 

 Amoebák egysejtűségét kimutató értekezésében kifej- 

 tett azon nézetét, hogy vau cuticulájok, bizonyos 

 Amoebákra ujabb vizsgálatai után is fenntartja. - 

 A cutieula minden esetre végtelen finom, tömöttebb 

 összeállású határréteggel veszi kezdetét; egészen az 

 egyéni felfogástól függ már ezen határréteget is cuti- 

 culának tartani, vagy nem tartani; minden e felett 

 folytatott vita meddő hajszálhasogatás, mert mint 

 Frey a sejthártyáról igen találóan megjegyzi: « Nincs 

 az az ember, a ki megtudná mondani, hogy az ily 

 hártyácska voltaképen hol kezdődik*. 8 A véglények 

 cuticulájanem mindig szerkezet nélküli, néha. mintha 



1 Deber die Cutieula der Enfusorien. ZYVZ. V. (1854). 

 - UrganologÍ8che Studien. II. (1874) 235. 

 3 Grundzüge der Histologie. (1875) 8. 



