(!3 



bizonyos munkáinak végzésére hivatvák,* mely 

 azután Lehet vagy különböző, vagy egynemű szöveti 

 elemekből szerkesztett, vagy egysejtű, vagy végre a 

 sejtnek része sut megszilárdult váladéka is (pl. chitin- 

 Bzőrök, pikkelyek, állkapcsok, horgok stb.). Ily mó- 

 don értelmezve a szerv fogalmát, valódi szerveket 

 sem fogunk tagadni a sejttől, a minthogy nem is taga- 

 dunk mindannyiszor, valahányszor a sejtet Brück] 

 találó kifejezésével elemi szervezetnek, azaz szerve- 

 zettnek, tehát oly elii elemi egységnek mondjuk, mely 

 szervekkel el van látva; mert végre is csak az lehet 

 szervezet, a mi szervezett, azaz szervekkel ellátott. 

 Ily értelemben szólhattam már fentebb a szöveti ele- 

 mek szerveiről, s ily értelemben szólhatunk a vég- 

 lényekéiről is, mint valódi szervekről. Mivel pedig 

 a szerv első sorban élettani fogalom, egészen fölösle- 

 gesnek tartom HAF.eiCEL-nek azon ajánlatát, hogy az 

 ázalékállatkák szája es alfele, minthogy nem homológ 

 az állatok megfelelő szerveivel, ezentúl sejtszájnak 

 (eystostoma) és sejtalfelnek (cystopyge) neveztessék: '- 

 hiszen ez ügy is magától értetődik, s a tudománynak 

 új műszókkal való epén oly felesleges megtei-helése, 

 mintha pl. az egy- es soksejtű mirigyek, a ehitin sző- 

 rök, egy- es soksejtű szőrök mind külön-külön műszó- 

 val jelöltetnének. 



Vájjon a véglények szerveit valódi, vagy nem va- 

 lódi szerveknek nevezzük-e, s az ázalékállatkák száját 

 és alfelét mily mükifejezéssel jelöljük, ennél sokkal 

 fontosabb kérdés vár megoldásra : az t. i. vájjon a vég- 

 lények s a sejtek szervei, valamint maguk a sejtek 

 nincsenek-e úgy, mint a sejtekből szerkesztett szervek 

 s a többsejtű szervezetek önálló eletet élő egysegekből 

 összetéve? Brücke az elemi szervezetekről írt s mél- 

 tán híressé vált értekezésében' 2 ezeket mondja: «Én 

 a sejteket elemi szervezeteknek nevezem, mint mikép 

 azon testeket, melyek eddigelé vegytanilag nem bon- 

 tattak szét. elemeknek nevezzük. A mily kevéssé van 

 ezeknek szétbonthatatlansága bebizonyítva, ép oly ke- 



Az ú. n. csökevényes szervók az egyén életében 

 ugyan munkakört nem végeznek, de jogosan tehetjük lel 

 róluk, hogy a phylogeniai sorozatban ezek is végeztek bizo- 

 nyos munkát, sőt egy részüknél csakis tudatlanságunk pa- 

 lástolására használtatik a « csöke véuj-es« jelző, a mennyiben 

 vannak «csökevényes szervek», melyek csak a teljes kifej- 

 lődését elért szervezetben nem működnek, de működtek az 

 egyéni fejlődés hizonyos szakában. 



1 Zur Morphologie der [nrusorien. 547. 



2 Die Elementarorganismen. Sitzungb. d. math. na- 

 turw. Classe d. k. Akad. íí. B. í. Al.t. Wien. 1862. 



vésse tagadhatjuk annak l< hetőségét, bogy tahin a 

 sejtek maguk is más, meg kisebb szervezetekből van- 

 nak összetéve, melyek hasonló viszonyban állanak 

 hozzájok. mint a sejtek az öszszervezethez ; eddigelé 

 azonban nincs alapunk ezt feltenni." 



Mióta Brücke ezen szavakat irá, az elemek ossze- 

 tettsége s szétbonhatósága sokat nyeri valószínűségé- 

 ben; az elemi szervezetek finomabb szerkezetének ki- 

 puhatolására irányított újabb búvárlatok pedig, néze- 

 tem szerint, egyre közelebb vezetnek azon felfogás- 

 hoz, hogy még maguk is kisebb szervezetekből vannak 

 összetéve, melyek hasonló viszonyban állanak hozzá- _ 

 jok, mint a sejtek az öszszervezethez. A sejteknek tes- 

 téi felépíti") ezen parányi ebi egysegek feltevése altul a 

 véglényeknek bizonyos magas szervezeti elkülönülé- 

 sei mindenesetre sokat veszítenek fejlődésük titok 

 szerűségei ii'il. További vizsgálatok vannak hivatva fel- 

 deríteni, vájjon ezen hipotetikus egységek tényleg 

 megvannak-e. 



. 1 re'i/Jéin/eJc testének ala/HÍIInmdui/u. 



Az újabb vizsgálatok, miként alkalmam volt terje- 

 delmesen tárgyalni, megdönthetetlenül bebizonyítot- 

 ták, hogy a véglények alapállománya sarcodéból, azaz 

 protoplazmából áll, mely a legtöbb véglénynél több- 

 nyire egészen nem szeinecskes. üvegszerüleg átlátszó 

 kéregrétegre, kéregplasmára (ecto- vagy exoplasma, 

 ecto- vagy exosarc, Rindenparenchym) s szemecskés 

 belső állományra, bélplasmára (entoplasma, cntosmr, 

 Tnnenparenchym) van elkülönülve: ezek azonban 

 minden éles határ nélkül mennek át egymásba, s az 

 utóbbi korán sem tölt ki, miként Clapabéde es L.\cn- 

 mann fogták fel, egy praeformalt űrt. A tömöttebb 

 keregréteg s folyékonyabb belső állomány közötti 

 különbséget, tudtommal, Cohn emelte ki először 

 Is.", l-ben. 1 



Azon véglényeknek melyeknél a protoplazma- 

 testnek kétfelé állománya jel el van különülve, az 

 emésztés es áthasonítás munkáját kizárólag a bél- 

 plasma végezi, míg a kéregplasma nem csupán az 

 állateleti működések végzésére, hanem még más fon- 

 tos szervek elfogadására is szolgál. A bélplasma félig 

 folyékony pépszerű állomány, mely sűrűen elszórt, 

 szerfelett apró, halvány szemecskeken kívül nagyobb, 

 erősebb fénytörésü, majd szabálytalan alakú rögöcs- 

 keket, majd tompított szélű, többnyire kissé lapított 



1 Beitrage zur Kntwicklungsgescbichte der Infusorien. 

 ZWZ. III. 263. 



