62 



mint a sejtmag alaki érteke nem változik attól, 

 akár nincs magtestecskéje, akár pedig egy, kevés 

 vagy épen sok magtestecskéje van : epén így nem 

 változik a sejt alaki értéke magjainak szaporodásá- 

 tól sem. 1 Ha már most a sejt-sémán ezen kívá- 

 natosnak és szükségesnek látszó módosítást meg 

 tesszük s megnyugszunk abban, hogy egy sejt több 

 magot is tartalmazhat, befejezettnek tebintlietjük 

 a véglények alaktani erteké körül folytatott hosszas 

 vitát, s méltán hódolhatunk az elismerés babérával 

 azon mólyen gondolkodó természetbúvárnak, ki Eh- 

 renberg magas szervezetet hirdető tanának diadal- 

 napjaiban, ezelőtt oö evvel, nem habozott kimondani 

 azon fundamentális igazságot, hogy a szervezetek 

 sorozata egysejtű lényekkel veszi kezdetét. 



./ véglények szervei. 



Minthogy a véglények szövetekből összetéve nin- 

 csenek, mindenekelőtt felmerül azon kérdés, vájjon 

 Lehet-e nálok egyáltalában szó szervekről? Ezen kér- 

 désre határozott feleletet csak akkor adhatunk, ha 

 előbb azt hozzuk tisztába, hogy mi a szerv. Haeckel 

 tisztán morfológiai szempontból ezen szavakkal írja 

 körül a szervet : "Állandó, egységes, határozott 

 alakú térbeli nagyság, mely több plastidának 

 (cytodának, vagy sejtnek, vagy mindkettőnek) 

 állandóan egyesült összegéből van összetéve, 

 s mely a harmadik egész hatodik rendbe tar- 

 tozó alak-egyének pozitív bélyegeit nem vi- 

 seli magán." '- Ezen definicziónál, mely részben ne- 

 gatív tartalmánál fogva, mint maga Haeckel is be- 

 ismeri, hiányos, rövid szavakkal többet mond Mai:<;ú, 

 ki a szervet élettani szempontból is móltatja; szerinte :. 

 "Szervek alatt értjük az elemi részek és szö- 

 vetek bizonyos összegét, mely különös alak- 

 kal es működéssel bír.» 8 Ezen érteimezesek sze- 

 rint, melyek a szerv fogalmával bizonyos szöveti ösz- 

 szetételt hoznak kapcsolatba, a véglényeknek tulaj- 

 donképi szervei nem lehetnek, s Haeckel következe- 

 tesen mondhatja a véglények alaktani értékét körül- 



1 Belruchtung und Furchung cles thieriscken Eies. 

 (1878) 42. 



• : A HAEt'KEL-től megkülönböztetett hat alak-egyén 

 a következő: 1. plastidák (cyclodák és sejtek); -2. szervek, 

 3. ellenes részek (Antirnereu), l. követő részek vagy izek (Me- 

 tameren), 5. Személyek (Persouen od. Prosopen), 6. telepek 

 (Cormen, Stöcke, od. Colonien) Gen. Morph. I. B. 'J(i(i. 



- Generelle Morph. I. B. 291. 



3 A tudományos állattan kézikönyve. Test. (1M6S) 55. 



író fennebb idézett szavaiban, hogy valódi szervek a 

 véglényeknél nem fordulnak elő.* De vájjon elégsé- 

 gesek-e a szerv ezen deünicziói ? Nem szenved semmi 

 kétséget, hogy a legtöbb szervre nézve elégségesek ; 

 elégségesek nevezetesen az ú. n. összetett, azaz külön- 

 nemű szövetekből szerkesztett (heteroplasticus), s az 

 egyszerű, azaz egyszövetből álló (homoplasticus) szer- 

 vekre. Minden szervre azonban, mint számos más, 

 jobbnak hiányában közhasználatban levő definiczió, 

 nem elégségesek s nem használhatók ; mert hiszen 

 vannak az egyszövetből álló szerveknél még egysze- 

 rüebbek, pl. az egysejtű mirigyek, alsóbb allatok egy- 

 sejtű izmai, bizonyos érzéki sejtek, stb. De meg ezen 

 egysejtű szervek sem a legegyszerüebbek ; a szöve- 

 tekből összetett szervezeteknél vannak meg sokkal 

 egyszerfiebbek is, melyek meg csak egyetlen sejt érté- 

 kevei sem Várnak. Ilyenek pl. a növények levélzöld 

 testecskéi, az ürbelüek csalánszervei, az Ízeltlábúak 

 szemének fénytörő corneája, az ízeltlábúak szőrei, 

 pikkelyei, a kerékállatkák igen bonyolódott szerkezetű 

 állkapcsai, a férgek horgai, tüskei, sertéi stb.; mind- 

 ezekre széltében alkalmazzuk, s úgy hiszem helyesen, 

 a szerv kifejezést, bár a fentebbi definiczió nem illik 

 rajok. 



Világos ezek után, hogy a szerveknek közhasz- 

 nálatban levő definicziójához ragaszkodva, meg a 

 szövetekből összetett szervezetek bizonyos szervei 

 sem tarthatok ilyeneknek, miből azonban világért 

 sem következik az, hogy ezek nem valódi szervek, 

 hanem bizonyára csakis az, hogy a szerv defini- 

 cziója ki nem elégítő. Hogy a szervnek kielégítő defi- 

 niczióját adjuk, szükséges, felfogásom szerint, hogy 

 annak eredetileg tisztán élettani fogalmából induljunk 

 ki, mely a szervet az élőlények műszerének, szerszámá- 

 nak vallja, s csak második sorban, a szervek osztályo- 

 zásánál, lehetünk es legyünk is tekintettel az alaktani 

 ertekre. Ezen alapra támaszkodva, úgy hiszem, min- 

 den tekintetben kielégítő definiczió önkényt kínálko- 

 zik s ezen szavakban foglalható össze: A szervek 

 elkülönült testrészek, melyek az élőlények 



Más helyen azonban a Monerekkel szemben maga 

 Haeckel is szerveket tulajdonít a többi véglényeknek s 

 a sejteknek: «Jede echte Amoebe, jede echte (d. h. kern- 

 haltige) thierische und pflanzhche Zelle, jedes thierische 

 Ei ist in dicsem Siune bereits ein elementarer Organismus, 

 aus zwei verschiedenen Organen, dem inneren Keni, (Nuc- 

 leus) und dem áusseren Zellstoff (Plasma oder Protoplasma) 

 zusammengesetzt. (Studien über Moneren und andere Pro- 

 tisten. 4.) 



