33 



gál meg, legkevésbbé sem Lehet kétsége ; találni 

 fog ugyanis többnyire összehúzódó s csillószőröket 

 viselő, szerkezet nélküli sejthártyát, továbbá részben 

 gyakran összhuzódó sejttartalmat, mely szemecskéket 

 és üröeskéket zár magába s csaknem mindig egynemű, 

 gyakran sajátságosan alakult magot. » ' 



A magas és egyszerű szervezet kérdése, mely, mint 

 az előadottakból látbató, a legalsóbb lényekkel foglal- 

 kozó tudomány történetében ismét és ismét felme- 

 rült, soha sem állott egymással oly élesén szemben, 

 mint az utolsó harmincz év kezdetén ; ezen kor búvá- 

 rainak jutott azon fontos feladat, hogy a vitás ügyben 

 véglegesen döntsenek, mit nem egyedüla véglényeken 

 tett direkt tanulmányok, hanem a fennállásának első 

 tizedében csak keveset haladt, ezután azonban roha- 

 mosan virágzásnak indult sejttan vívmányai "tettek 

 lehetővé. 



Mielőtt azonban az utolsó harmincz év meglepő 

 felfedezésekben igen gazdag működésének tárgyalá- 

 sára áttérnek, szükségesnek tartom PERTY-nek hazája. 

 Svájcz, összes parányi világát felölelő, nagyobbszabású 

 munkájáról ' 2 megemlékezni, mely, mint Stein nem 

 igazságtalanul jegyzi meg, ;i sok tekintetben elmaradt 

 korától; mihez azonban az igazság erdekeben szük- 

 ségesnek tartom nyomban hozzátenni, hogy sok tekin- 

 tetben ismét túlszárnyalta korát. Ferty, mint egyeli 

 sokoldalú irodalmi működése is bizonyítja, igen ön- 

 álló gondolkozású tudós, ki az önmaga által kijelölt 

 ösvényen haladva, a hol szükségesnek tartja megálla- 

 podik s mélyen behatol a dolog lényegéhe, míg a 

 másoktól fontosaknak tartott részletek nem érdeklik 

 s ezek felett könnyű szerrel tovább halad. Ez az oka 

 annak, hogy Perty vizsgálatai igen különböző értékűek 

 s hogy az értékes adatokat a pontosságnak s felüle- 

 tességnek sajátságos keverékéből igen nehéz kiválo- 

 gatni. Perty igen nagyszámú alak ismeretére támasz- 

 kodik, mely alakok között számos egészen új ; vizs- 

 gálatai közül különösen azok, melyek a Phytozoidok 

 finomabb szervezetére, az alakok pontos megkülön- 

 böztetésére s a szaporodásra vonatkoznak, igen nagy 

 becsű részleteket tartalmaznak; ugyanez áll a Uhi- 

 zopodokról is ; a ( 'illatokra vonatkozó adatai ellenben, 

 minthogy, mint Dujardin, a magképletekre, a lüktető 

 üröcskékre sa csillószőrözöttség finomabb viszonyaira 

 nem nagy súlyt helyezett, határozottan felületesek s 



1 ZWZ. I (1849) 210— áll. 



'-' Znr Kenntuiss kleinster Lebensibrmen etc. Bern. 



1 852. 



I. 34 



számos általa leirt Ciliül egeszén felismerhetetlen. 

 Perty egészben véve, ugy látszik, DujARDiN-ra támasz- 

 kodik ; ennek sarcodé-elméletet azonban, bár mint már 

 fennebb kiemeltem, helylyel-közzel, nevezetesen ■aPIiij- 

 tozoidoknál a testet protoplazmából állónak mondja, 

 következetesen meg sem teszi magáévá. Osállatainal 

 (Archezoa /körén belül, véleménye szerint, nemcsak a 

 szervezettség többje vagy kevesebbje tekintetében, ha- 

 nem még a szervezettség típusára nézve is különbség 

 van, b ezért a tökéletesebbeket közöttük nem egy 

 sejttel, hanem több teljes kifejlődésre nem jutott sejt 

 kombinácziójával hasonhtja össze. 1 E mellett Ehren- 

 berg tanából átveszi a petéket, melyeket blastiumok- 

 mil, nevez, s ezen kifejezés alatt, ugy mint Ehren- 

 berg a peték alatt, a protoplazmának legkülönbözőbb 

 értékű záradékait érti, melyeknek tovább fejlődésével 

 azonban, ugy mint Ehrenberg, teljesen adós marad. 

 Jó rendszer csak helyes s egyöntetű alaktani ismere- 

 tei; alapján épülhet fel, ezek pedig hiányozván Perty- 

 nel, rendszerében sok eredetiséget találunk ugyan, 

 de kevés követni valót. íme ez a rendszer: 



Subregnum: Archezoa,, Osállatoh. 

 I. Osztály. Infusoria. Ázalékállatkák. 

 I. Ciliata. Csülószőrösek. 



SECTIO I. LENGŐ CSILLÓSZORÖKKEL. 



I / Spastica. < isszepattanók. 

 Testüket, s ha kocsányou ülnök, gyakran ezt is képe- 

 sek görcsösen összehúzni, mi közben megnyúlt testük többé- 

 kevésbé gömb alakot ölt, kocsánynk pedig pörgén csava- 

 rodik. (Némi tekintetben a moh- és kerékállatkákkal roko- 

 nok.) 



Családok. Vagmifera, VortAcelima, Ophrydima, Ureeo- 

 lárma. 



i: l Mimi nitt. Alakjokat megtartók. 



Bár összhnzódók, egészben véve mé^is megtartják alak- 

 jukat, sem össze nem pattannak, sem alakjukat nem vál- 

 toztatják. 



Családok: Bursarina, Paramecina, Holophripína, De- 

 cteria, OmetochiMna, Apimiidina, Topina Tra- 

 r/n Hinti, Oseytrichvna, Cobalina, Euplotina, 

 ( 'olepina. 



t ; Metabolica. Alakváltoztatók. 

 Igen összhnzódók s alakjokat proteusszerűleg változ- 

 tatják. (Csillószőreik ali<; vehetők ki; csupán a nyakszerű 

 nyúlványaik feltűnők.) 



Család : Ophryocentrina. 

 ' 51. 



