31 



féléknél, számos, szintén összhúzódó testű, színtelen 

 Monasfélével együtt a növényországba utasította; ha- 

 sonlókép növényeknek deklarálta a Spongiákai is. 

 minthogy a Grant felfedezte embrióik, mini láttuk, 

 a I mi, limai, csillószőrös rajzóival némi tekintetben 

 megegyeznek. Az idegen elemektől meglehi tősen meg- 

 tisztított Protozoumok köréi SiEBOLn következőleg 

 osztályozza. 1 



Protozoa. 



I; Azalékállatkák (Infusorien) osztálya. 



Vfozgószerveik főleg csillószőrókböl állanak. 



I. REND. ASTOMA. 



Ijnélküli azalékállatkák. 

 i aládok: Astasiaea, Peridinaea, Ojutlinuca 



II. RF.NI>. STOMATODA. 



Szájjal s nyelőcsöve] ellátott azalékállatkák. 

 Családok: Voificettina, Ophrydina, Encfielia, Traclte- 

 lina. Kolpodea, Oxi/trichina, Kuplota. 



I'il Gyökérlábúak (Rbizopoden) osztálya. 



tfozgá i erveik elágazó, mindig változó és teljesen 

 visszavonható nyúlványokból állanak. 



I. REND. MONOSOMATIA. 



Családok: Amocbea, Arcellina. 



II. KEND. rOLYSOMATIA. ( = POLVTII A I.AMIA.) 



Nemek: VoHicaHs, Geo/ionu.i, Nvnionina. 



Első pillanatra látható, hogy Siebold egj ejti 

 ről szóló tanának ele a nmindenütt egyenlően 

 tökéletes fejlettség elve» ellen irányul; s 

 Ehrenberg, ki ezt igen jól érezte, mint a tudomány 

 további fejlődéséből kitetszik, nagyon tévedett, ha azt 

 hitte, hogy az új eretnektant, ellenérvek helyettj csupán 

 tekintélyére támaszkodva, csípős rendreutasítással 

 elejtheti, midőn Siebold ellen ezen szavakra fakad : 

 A szorgalmas szerzőnek mégis csak óvatosabban kel- 

 li tt volna a tudományi a mikroszkópi szervezetet 

 organizacziójára vonatkozó oly új vélemények ellen 

 oltalmazni, melyek könnyen jutnak be, de nehezen 

 irthatok ki: mert tudvalevőleg a legtöbb író nem az 

 i at, hanem a hamisat tárgyalja hosszú beszéddel s 

 szükségtelen irományokkal*. 2 



SiEBOLD-dal egészen egyidejűleg, de tőle függet- 

 lenül, Köllikeb is azon egészen új és fontos nézetet 

 hangoztatta, hogy vannak allatok, melyek azon 



1 io. 



\l..>, ,t li ,1 Berliner Akad (1848.) 235. 



alaki i ■ irtékén maradnak egész életü- 

 kön át, melyből a többi allatok kiindulnak: 

 azaz mindvégig egysejtűek. Köllikeb tanát a 

 Gregarinafélék tanulmány alapító - kifejté, 



hogy ezen mi lősdiszervi zetek okve- 



tetlenül elválasztandók a belférg ktől, melyektől, szer- 

 vezetökegyszerűségét tekintve, lényegesen különböz- 

 nek, a mennyiben egész testöls egyetlen sejtből áll. 

 s mint az ázalékállatkáknak egy új, egysejtű Lények- 

 től képviselt csaladja, az azalékállatkák közé soro- 

 zandók. Legkevésbbé sem kételkedik továbbá Köl- 

 liker, hogy a Grcgarin a féléken kívül meg más egy- 

 sejtű azalékállatkák is vannak, minők a Bodo-, 

 Monas-, Spirillum-, Vibrio-nemek s több mások. 1 

 A Gregarinafélék egysejtűsége ellen a Prantzius 

 és Henle emelte ellenvetésekre, Köllikeb az általa 

 s az egysejtüségi tan másik megalapítója. Siebold 

 által 1818-ban megindított s az óta oly nagy tudó 

 mányos tekintélyre emelkedett folyóiratnak, a «Zeit- 

 schrift für wissenschaftliehe Zoologie»-nak legelső 

 értekezésében, 2 melyben a. Gregarinaj élekre- vonat- 

 kozó összes vizsgalatait közli, nyomós ervekkel szál- 

 lott síkra s szerencsével védelmezte s tartotta meg 

 álláspontját. A következő évben Köllikeb az Ady 

 nophrys Solt (helyesebben Actinosphwium Eich 

 horniit) tárgyaló, méltán híressé vált értekezésében 

 nem csupán ezen s a többi gyökérlábúaknak, hanem 

 egyszersmind, mint előtte Siebold, az összes aza- 

 lékállatkák, legfontosabb jellemének az egy- 

 sejtűséget állítja, mondván : «En abból indulok ki. 

 hogy az azalékállatkák. (melyekbőla kerékállatkákat 

 a növényekhez tartozó Bacilláriákat, Volvoáneákai 

 és Clasterinákat kizárom) kivétel nélkül mindnyájan 

 egyetlen sejtből állanak. Azt hiszem ugyanis. 

 bo..\ a mit a Gregarinafélékré nézve bebizonyítot- 

 tam, minden tulajdonképi ázalekállatkára áll, mint 

 ezt v. Sielold összehasonlító boneztanában a leg- 

 szebben kimutatta. Az én felfogásom szerint 

 minden ázalekállatka egy sejttel egyenlő, 

 mely egyik részöknél egészen zárt (Grega- 

 rina, Opalina, Euglena stb. ), a másiknál pedig 

 szájjal, vagy két nyilassal is el van látva. 

 Bogy ez így van. annak, ki egj Opalinát, lliir- 

 sariafélét, Nassulát stb. csak kissé pontosabban vizs- 



Die Lein-e von tbierischen Zelle und den einfachen 



tbierischen Pormele b d aai b i Portschritten dar- 



ge telit. Schleiden und Nagfxi cbr. f. wissenschaftl 



Botanik. II. II. Ii. Züricb (1845.) 97—99. 



Beitriige znr Kenntniss niederer Tbiere. 



