23 



szőröket s ezek nagj ágára s elhelyezési viszonyaira 

 vonatkozó pontos tanulmányai ha nerc í gészen 

 tökéletesek, de mindenesetre megtörték s kijelölték 

 az utat a későbbi búvárok sikeres haladására. A mai 

 nap Flagellata n<-\ alati összefoglalt véglények hely- 

 változtatása Ehrenberg előtt jó részt egészen misz- 

 tikus, megmagyarázhatlan tüneménynek látszott; 

 Ehrenberg szerencsésen választott módszerrel) tudni- 

 illika véglényeknek gyors beszárítás által való fixiro- 

 zásával kimutatta, hogy a rejtélyes helyváltoztatási 

 egy, vagy néha több, finom örvényző Innal, orrmány 

 Eüssel ostor) végezi. A Peridinium-féléknél az 

 ostoron kívül még finom csillószőrök is fordulnak elő, 

 molyok ezek testét közepeti körülövezik. Pontosan 

 leírja továbbá, hogj a Proteuszszerüleg alakjokai foly- 

 tonosan változtató Arnocba -félék nyúlós és összehú- 

 zódó testök bármely pontjából, lábak módjára működő 

 nyúlványokat, állábakat bocsátnak ki. s ezekhez ha- 

 sonló módon az Arcella-félék is. A Bacillariák végre 

 pánczéluk hosszirányú résén kitolt csigatalpszerű 

 nyúlványon csuszkáinak; oly felfogás, melyet Schtjltze 

 Miksa újabb vizsgálatai megerősítettek. 



De a ajjon mi lehet az, mi ezen szerveket mozgásban 

 tartja? Ezen kérdésre Ehrenberg ismét egyes meg- 

 figyeléseken épülő általánosítás utján igyekezett 



éb felfogásával összhangzó feleletet adni, s ter- 

 mészetesen isim i tévedett. Az összepattanó kocsá- 

 nyú Vorticella-iéléknél megkülönböztette a csöves 

 kocsányon végig húzódó összehúzódó szalagot, a 

 Stentoroknál pedig az < gesz testet borító fino- 

 mabb csillószőrök lefutásában fekvőket; ózon szala- 

 gok természetesen csak izmok lőhetnek, s ózon alu- 

 lion feltette , hogy a gyomorállatkáknak általában 

 magasan kifejlett izomrendszerük van a hogy még a 

 csillószőrök s ostorok is láthatlan finomságú izmok- 

 tól mozgattatnak. 



A gyomorállatkát köztakaróját majd finomsága 

 miatt szerkezet nélkülinek látszó, lágy, nyúlékony, 

 majd ismét kemény, szarunemü s noha kovasav bele- 

 rakódásától igen merev pánczél képezi, moly a Bacil- 

 láriáknál s a Peridinum -féléknél jellemző linóm 

 szkulpturával van ékesítve. Az elhalt gyomorálla- 

 tocskák pánczélai gyakran egymagokra hatalmas kő n 

 fcekel képeznek s fontos szerepet játszanak a földk 

 alakulásában. Némely gyomorállatkák testéi végri 

 különböző alakú, merev vagy rugékony, szarum mii 

 hüvelj vagy tok környezi.* 



Eheenberq rí ml zerében a pánczél jelenlétére vagy 



i. gyomorállatkák, mint mar említők, mindnyá- 

 jan hímnősek, a nagyszámú petéken kívül azonban 

 még arjadzással és oszlással is szaporodnak, mely 

 utóbbi szaporodási módnál majd haránt-, majd 

 hosszirányban oszlanak kettő; a páronkéni ho 

 tengelyök irányában összefüggő gyomorállatkák nin- 

 csenek közösülésben, mint mikénl Leeuwenhoek s 

 mások állították, hanom hosszirányú oszlásban, 

 pán a Closterináknál van egybekelés (Copulatio), 

 melynek azonban valószínűleg nincsen ivari jelen- 

 tősége. ' 



A gyomorállatkák mesés szaporaságának illusztrá- 

 lására számításokat tett Ehrenberg, melyeknek ered- 

 ményei méltán bámulatra ragadták kortársait. «Mint- 

 hogj egy Vorticclla vagy Bctcillaria egy óra alati meg 

 oszlik s közbe eső egy óra múlva ismét oszlik, tehát 

 :'. óra alatt egyből 1. 5 óra alatt 8, 7 óra alatt egyből 16 

 lesz, lehetséges, hogy 24 óra alatt íit'.H. egyén lesz 

 egyből, 18 óra, azaz _' nap alatt pedig 8 millió s 1 

 nap alatt 140 billió. A bilini csiszoló palában körül- 

 belől 11,000 millió Gallionella tesz I köbhüvelyk, 

 tehát mintegy 70 billió egy köbláb (1728 köbhü- 

 velyk = 1 köbláb) követ. Eszerint lehetséges volna, 

 hogy egyetlen állatoeska, csupán önoszlással í nap 

 alatt -2 köbláb követ képezzen. — Az Infusoriumok- 

 nak az önoszlás utján történő szaporodás oly meg- 

 maradást és elterjedést biztosít a tengerben és levegő- 

 ben, mely az egyenek elpusztulásának minden lehel 

 3< igi s arányát ellensúlyozza s mely elég költőileg halha- 

 tatlansággal s örök ifjúsággal határos. Képzeljük, hogj 

 mi magunk számtalan mindig új részre oszlunk,hogj 

 számtalan évig i Íjunk s ifjak maradjunk, » a Ezen óriási 

 számokhoz vezető ivartalan szaporodáshoz hozzájárul 

 még a tömérdek, apró petéknek tartott szemecskék 

 utján történő szaporodás; minthogy pedig ezen . 

 telén parányi petéket a kiszáradt pocsolyákból a lég- 

 áramlások könnyen széthordják s mindenhova szét- 

 szórják: könnyen megmagyarázható az ázalékállat- 

 káknak a folyadékokban való gyors megjeleni 

 nem szükséges a generatio aequiyoca feltevéséhez for- 

 dulni. Ezen alapra támaszkodva, Ehrenberg a szülék 



nélkül való elsődleges keletkezést egész határozott- 



sággaJ elvetendőnek tartotta. 



hiányára nagy súlyi fektet, ;i pánczél I i ónban 



mm használja következeié en, a mennyiben majd a szi- 

 lárd köztakarót, majd isméi .-i testtől elálló hüvelyt, tokot 

 nevezi pánczélnak. 



■ 89. 



' XIII. 



