

azokj melyek a véglényei szervezetének értókét igye- 

 keztek tisztázni s ezzel az ázalékállatkáh (Infusoria) 

 gyűjtőnéven összefoglalt szervezetek természetesebb 

 csoportosítására egyengették az átat. 



Mülleb magaj úgy mint elődei és kortársai, az 

 ázalékállatkák csoportjának körülírásánál a termi fcri 

 es nagyságra fektetvén a fősúlyt, kénytelen volt az 

 egynemű nyálkás állományból álló, szorosabb értelem- 

 ben vett ázalékállatkákat az elkülönült szervekkel 

 ellátott Bulláriákkal egyesíteni. Ezen sarkalatos hibát, 

 mély következményeiben a vélemények szervezeteink 

 megértésére oly végzetes volt, s Eiiiíf.nueho felfo- 

 gására is lényegesen befolyt s őt a téves felfogá- 

 sok útvesztőjébe vezette, a mélj belátású Lamarck 

 ismerte föl először s már 1809-ben nPhilosophie Zoo- 

 logicrae»-jében ' elválasztá a Bulláriákat az Infusori- 

 umoktól s vPolypes ciliésr> elnevezéssel a Polypok 

 osztályába, azaz a Bryozoákkal együtt a. mai nap az 

 (írbelűekközé sorolt Anthozoumok ésHydroidok mellé 

 iktatá. Ugyanígy találjuk elválasztva a Bulláriákat az 

 az Infusoriumoktól LAMARCKnak a geriucztelen álla- 

 tokat tárgyaló nagyfontosságú munkájában is. 2 Vala- 

 mint azonban Müller Bulláriái, úgy Lamarck csüló- 

 szőrös Polypjai sem képeznek természetes csoportot, 

 a mennyiben a kerékállatkákkal együtt az összes 

 azon időben ismert peritrich ázalékállatkák, továbbá 

 Stentor- es Bursariafélék egy kalap alá vannak 

 foglalva; de mindennek daczára nagyjelentőségű 

 ezen kettéválasztás, a mennyiben azon fontos tény- 

 állásnak felismerésén alapszik, hogy a szervezetek 

 Legalsó lépcsőjét oly egyszerű lények foglalják el, 

 melyek a magasabb állatokéi vei homológ szervek- 

 kel nincsenek ellátva, s hogy az elő lények lánezolata 

 lépésről-lépésre egyszerűsül s oly alakokkal végződik, 

 melyekben mintegy az egyszerűség ideálja van meg- 

 testesülve. 



Ezen emelkedett természetnézetet, melyet már 

 a nagy Aristoteles hirdetett s melyhez Linné, Pal- 

 las s több nagynevű természetbúvár csatlakozott, 

 a legkisebb lényeknek Lamarck végezte szorosabb 

 körülírása úgy látszott szilárd alapokra fektette, s a 

 jelen század elején, különösen miután aztGRüiTHUiSEN, 



TrEVIRANUS, SCHWEIGGER, ( (KEN éS CrVTKi; is elfogadta. 



s miután Dotrochet 1812-bena kerékállatkák arány- 

 lag magas szervezeti viszonyait tüzetesebben mutatta 



1 Zoologisclic Philosophie von .Tkan Lamarck. A.ub dem 

 Eranzözischen iibers. von Arnold Láng. .lenn 1876. p. 

 lía -151. 



■' llistoire naturelle de8 animaux Rane vértébres. I — II. 



Ehtz G 



ki. általánosan elterjedt. Ezen tan szerint az 

 Infusoriumok - Cuvieb szavait 1 használva 

 a legegyszerűbb, nyálkástestű állatok, me- 

 lyeknek belső szervei n inesenek s gyakran 

 m zajok is hiányzik. 



Bori de Sain t-\ ím i xt. ki •>"> év alatt gyűjtőt! 

 s részletekben elég gazdag, de nem mindig megbíz- 

 ható észleletéinek eredményéi 1826-ban az «Ency- 

 clopédie methodiquei) és «Dictionnaire classiqui 

 d' histoire naturellen hasábjaiban tette le, ismét a 

 MÜLLER-fele felfogás fele hajlik, sa « DD'crOSCOpiqUi 

 névvel jelolt lényeknél, — mely elnevezés alatt a 

 telepeket alkotó Vorticella- S Monasfélék, valamint 

 a Diatomeák kizárásával, ugyanazon terjedelemben 

 foglalja közös csoportba az ázalékállatkákat, kerék- 

 állatkákat, Cercariákat es Spermatozoumokat, mint 

 Müller, — magas es egyszerű szervezetű mi- 

 kroszkópi lényeket különböztet meg. Amazo- 

 kat a Icerékállatkák képviselik, az utóbbiakat a többi 

 mikroszkópi lények, melyeknek teste látszólag egy- 

 nemű ugyan, mindamellett azonban nem tartja lehe- 

 tetlennek, hogy ezek is el vannak látva elkülöníti ti 

 szervekkel, melyek csupán nagy átlátszóságuk miatt 

 nem vehetők ki. Bory de Saint-Yincent a mikro- 

 szkópi lényeknek egészen önálló, új osztályozásai ii 

 megkísértette, melynek azonban mai nap csakis histó- 

 riai becse van. Ezen osztályozás 2 5 rendben (Gym- 

 nodés, Trichodés, Stomoblépharés, Rotiféres, Cnisto- 

 dés) 17 családot (Monadaircs, Pandorinées, Volvo- 

 ciens, Kolpodicnées, Bursariées, Vibrianides, Gerca 

 ríées, ürodiées, Polytriquées, Mystacinées, Urodées, 

 Urcéolariées, Thikidées, Botiféres, Brachionidcs, 

 Gymnostomées, < 'itharoidées I s 82 nemet különböztet 

 meg; a leírt új fajok közül azonban csak kevés állja 

 ki a kritikát, a «Dict. classiquen-hez mellekelt rajzok 

 pedig legnagyobb reszt nem egyebek, mint Mülleb 

 rajzainak kópiái. Említem már. hogy Bory de Saint- 

 Ytxcent a telepeket képező Vorticella- és Monad- 

 féléket (Anthophysa), valamint b'Diatomeákat nem 

 osztotta be a Microscopiques névvel jelelt lények 

 köze: ezeket ugyanis az Anthozoumok. Hydroidok, 

 Bryozoumok, Spongiák s a moszatok egy részével 

 együtt, a két szerves országot összekapcsoló külön 

 közvetítő országba, a Bcgm psychodiaire-fo osztotta 

 be, mely harmadik Bzerves országra alább még visz- 

 3zatérek. 



1 Rógne animál 1817. 

 Diót i • classique d'histoire naturelle. X 



