

jaik kitárása alatt a vízben előidéznek, már elválasz- 

 totta a Hydra-nemtóí, melynél a véglények közül 

 c ak a Stentor polymorphust < Hydra Stentoria L.i 

 hagyta, a külön nembe foglalta, melynek 1 1 faja 

 közül azonban csak 9 a Vorticellqféh (a mai Vorti- 

 cclla, Zoothamnion, Garchesium, Epistylis és Oper- 

 cularia nemek képviselői) ; a Vorticella Encrinus 

 i— Pcntacrinus Gaput Medusa I ellenben a Crinoi- 

 dokboz, a Vorticella urceolaris{ Brachionus urceo- 

 laris) a kerékállatkákboz, a Vorticella stellata pedig 

 nyilvána Eydroidokhoz tartozik ; a I orticella ovifera 



a 3 leirásautánegészenfelismerhetetlen amerikai 



tengerfenéki szervezel (talán szintén Crinoid ?). A Vol- 

 t,-oa;-nembe a Volvox Globatorral kél Ctenophor, a 

 Volvox Beroé ( - Beroé ovata I és Volvox bicaudata 

 ( 'ydippe Pileus) van egyesítve, s továbbá Volvox 

 dimidiatm elnevezés alatt egj a békaálczák és Trito- 

 nok farkán gyakori élősdi, mely kétségkívül nem egyéb, 

 mint egy peritricb ázalékállatka, a Trichodina Pedi- 

 culus. A Chaost végre a XU-ik kiadásban külön nem 

 rangjára emelte Linné. «Ezen legutolsó nem, 



- mondja Mülleb F. L. Statids, Linné német 

 kiadója, 1 — oly teremtményeket tartalmaz, melyeket a 

 mikroszkópon át különböző vizekben és nedvi ssegek- 

 lien sajátságos mozgással lehet úszni látni, s melyek- 

 ről alig lehet tudhatni, hogy mit tartsunk felölök. 

 A lovag ezen nemet ( 'haosnak nevezi, vágj azért, mert 

 a zűrzavar ehaoszát látja bennök, vagy pedig azért. 

 mert valamely ősanyagnak tekinti, melyből további 

 képződmények fejlődnek." Ezen CfeflOS-nembe Linné 

 a következő fajokat sorolja: 1. Chaos redivivum 

 ( = Angvillula áceti et Angvillula tritici), -. Chaos 

 Proteus l = Amoeba difflttens), '■'•■ Chaos fungorum, 

 mely elnevezés alatt a báró Münchhadsen által gomba- 

 ázalékokban nevelt Monádok értendők, melyeket 

 \h \eniiAi sr.\- a gombák állati életre ébredt magvai- 

 nak tekintett. «A lovag erre ezen megjegyzést teszi: 

 hogy valamint a állatnövények átváltozás utján a 

 növényországból az állatországba mennek át, hasonló 

 módon mennek át a gombák az állatországból a 

 növényországba ». 2 Roos János Károly, Linné tanít- 

 ványa pedig nagynevű tanárának elnöklete alatt 

 előadott doktori értekezésében ugyancsak a Münch- 



II \1 SEN-féle észleletek Illegi '('Szelesénél így kiált fel : 



»Qucestio jam oritur, utrum Fungi ml vegetabilia, 

 ím verő ml animalia referri debeant? vei etiam 

 mi nóvum formari debeaí regmtm natur<r, quod 



Op. cit. VI. 917. 

 Op cit. 921. 



newtrum seu chaoticum voceturh 1 í. Chaos Usti- 

 lago, a gabonaüszög : <• Ezen por egy idei- mi 

 vízben áztatva. Münchhausen úr vizsgálatai sze- 

 rint, hosszúdad átlátszó állatocskákká változik, 

 melyek, mint a halak a vízben, játszadoznak, ha 

 a nagyítóüveg alait nézzük".- Vegri •">. Chaos in- 

 fusorium , mely alatt az ow.es többi véglények 

 értendők s melyhez Linné, mint már fennebb emlí- 

 tem, még bizonyos betegségeket, erjedési és rothadási 

 letrehozii hipotetikus lényeket sorolt. 



Ezen első rendszertani kísérletet, mely a Chaos 

 ködében foszlik szét, jelentőségére nézve messze túl 

 haladta a mar sokszor említeti kitűnő dán tudós, 

 Mülleb Ottó Frigyes, a véglényeknek _<> évnél 

 többre terjedő tanulmányozásán alapuló rendszi n 

 feldolgozásával. A véglények valódi Linnéji nem 

 Linné volt. hanem Mi u eb 0. Pb. «Ha megfontoljuk, 

 mily kevés használható előmunkálatra támaszkod- 

 hatott Mülleb, — mondja Stein ; — s mily tökélet- 

 lenek voltak azon eszközök, melyekkel vizsgálatai! 

 te. úgy az ö működését igen magasra kell becsül- 

 nünk. Mülleb volt mindenesetn az ázalékállatká- 

 kat tárgyaló tudománj területen az első korszakol 

 alkotó író, neki köszönjük azon alapokat, melyeken 

 ezen állattani diszcziplinának egész epülete nyugszik. 

 Az ázalékállatkák valódi természetébe való bepillan- 

 tást az akkori optikai segi deszközökkel természetesen 

 nem lehetett elérni ; ezért MüLiiER-nek ezen allatok 

 tulaj donképeni szervezetéről, táplálkozásáról, szapo- 

 rodásáról s fejlődéséről való összes nézetei feletti elég- 

 telenek s többnyire tévesek.* 



Miután Mülleb nézetét a véglények szervezeti 

 és szaporodási viszonyairól a fentebbiekben alkalmam 

 volt már tárgyalhatni, e helyen csupán rendszeréről 

 akarok megemlékezni. 



Ismeretes, hogy Linné, szemlátomást a népies 

 felfogást követve, mindazon gerincztelen állatokat, 

 melyek nem Arthropodok. azaz Linné szerint nem 

 rovarok (Insecta), rendszerének VI. azaz a férgek 

 (Vermes) osztályába Borolta, azon állatcsoportba, mely 

 tagadhatatlanul meg mai nap is oly állatok tarka 

 éke, melyek némelyikét egymással csupán ne- 

 gatív jegyek kapcsolnak össze. ' Mülleb, Ln 



1 Roos .1. ( '.. Dissertatio academica Mundnm invisibi- 

 lem breviter delineatura. Upsaliae J7H7. 12. 

 • Op. cit. 922. 

 Stein, l. >. 



Be kell vallanunk, bog el körének mai körül- 



em sokkal preczizebb, mini ;i Müllebé: iVermi 



