7 



ben idesorolja a LEEuwBNHOEK-tól felfedezett ondó- 

 állatocskákat, valamint azon ködszerű állományt, 

 mely tavaszszal a] en lebeg s végre azt, mely a 



rothadási és erjedési okozza. 1 Valóban meglepő, mily 

 közel állotl a mély belátású LiNNÉ-nek a ragályos be- 



i gek, az erjedés és rothadás okozóiról formált 

 véleménye az újnak vélt mai felfogáshoz, mely e 

 szerint korántsem a legújabb idő vívmánya, mini 

 rendesen felteszik, hanem csak újra feléledt, minthogy 

 Ehrenberg tekintélye egy ideig elnyomta, s tanúlsá- 

 go példájál képviseli azon sajátságos hullámzásnak, 

 mely bizonyos tanoknak felmerülésében, elenyészésé- 

 lien s újra való felmerülésében áll a elég gyakori a 

 tudományok történetébi n. 



A mull századbeli természetbölcselők szintén gyor- 

 san felkarolták a láthatatlan világ felfedezéséi s ügye- 

 sen használtak fel az elet titkainak magyarázására. 



A régi görög bölcselőnek, az abderai Demokritos- 

 nak atomtanát a híres Descartes (Cartesius) 

 1630-ban újra felélesztette, melj nagyban foglalkoz- 

 tatta a XVII. és XVIEÍ. század gondolkodóit. Ezen tan 

 szerint a szervezetek kisebb-nagyobb gömbökből, ősré- 

 szecskékböl, atomokból vannak összetéve, melyek 

 szüntelen mozgásban, örvényzésben vannak: maga 

 a/, elő szervezet leleknelküli gép, melyet az atomok 

 örvényei mozgatnak. — Vájjon nem állott-e igen 

 közel annak feltevese, hogy Leeitwenhoee felfedezte 

 az élő atomokat, hogy az öntelékekben gyorsan fel- 

 lépő véglények nem egyebek, mint azon élő atomok, 

 melyek a azéteső szerves testből kiszabadulva, eletöket 

 önállóan folytatják? Ezen feltevés helyességének 

 valószínűsége mindenesetre igen nagy volt. a speku- 

 lácziók len igen szép eredményekre való kilátással 

 kecsegtetett, melynek nem lehetett ellentállam ; így 

 fejlődtek ki egész mesterileg kidolgozott elmeletek, 

 melyek közül bizonyára legérdekesebb s konczepcziójá- 

 ban valóban nagyszerű a Buffon-ó, melynek egyes 

 tételei napjainkban ismét feléledtek s mely a mai 

 sejtelméletnek — ha szabad e kifejezést használ- 

 nom, mintegy jóslatát rejti magában. 



BüFFON szerint- a szervezetek, a növények és 



' Conf. IiiTTF.r.s Carl von Linné, königlich Schwedi- 

 sclieri l.i ibars stes etc. vollstandigea Natursystem, nach der 

 zwiilfton lateinischcn Ansgabe von Philipp la dwig statids 

 Müiaee. VI. Th. II. Bd. Nürnberg. 1775. p. 928. 



Bistoire des Animanx. 17ís. Conf. Oeuvre! com- 

 plétes de Buffon. Par M. Flonrens. Paris. 1853. Tom. I. ú 

 partié. Histoire générelle des animanx. Különösen Chapitre 

 III De la iiiihiih.ii el 'la dévéloppement, és Chap. IV. De 



allatok, apró élőrészecskékből, szerves molekulákból 

 (molécules organiques, parties organiques, parties 

 vivantes) vannak összetéve, melyek 3e nem oövények, 

 se nem állatok, hanem valamely közi pi tt állok: mz- 

 az a növény k i - allatok szervi égek té 



ból, államából állanak, melyek életének ö 

 képezi a növény vagy állat életét. Ezen szerves . 



k igen sokféle módon csoportosulhatnak s a cso- 

 portosulások különbsége szeriül képződnek a külön- 

 böző növények s állatok; a csoportosulások módjától 

 függ továbbá az egyes szervek élettani működése is. 

 Az. a mit a szervezel halálának nevezünk, voltaképen 

 nem egyéb, mint azon folyamat, melynél a szerveze- 

 tet alkotó élő molekulák, melyek fölött a halálnak 

 nincs hatalma, csoportosulásaikat elhagyják, minek 

 következtében az összélet megszűnik ugyan, a halha- 

 tatlan molekulák ellenben egyenkinl önállóan foly- 

 tatják eletöket s ezek azok az «állatocskák». melyeket 

 Leeuvvenhoek felfedezett: vagy pedig új csoportosu- 

 lásokba egyesülve más és más összetett szervezetek 

 képződésére vezetnek. Az állatok és növényei; táp- 

 lálkozása oly módon történik, hogy az előbbiek köz 

 vetetlenül vagy közvetve a növényekből, ez utóbbiak 

 pedig a talajból élő molekulákat vesznek fel, melyek 

 a már meglevők közé iktatódnak, s a szervezet ennek 



la Génération des animanx ]i 447—453, 454 — 494.; vala 

 mint összefoglalva (Kecapitlüatdon) p. G55 — 659. 



:!: Buffon a molekulái; halhatatlanságát nyilván Ni in 

 HAM-nek részint már 1743-ban tett azon szenzácziós tél 

 fedezésére alapította, mely szerint az Anguilluláktól meg- 

 támadott búzában d>lé niellé) a látszólag holt Anguillulák, 

 megnedvesítés után, csakhamar isméi életre ébrednek, ré- 

 szint ugyancsak NEEDHAH-nek azon észleletéi-e (p. 565), 

 hogy sült húsból készített öntelékbeu is fejlődnek álla- 

 toeskák, mit Buffon úgy magyarázott, hogy sütéssel a 

 húst alkotó molekulák nem öletnek meg. Különben BüFFON- 

 nak egész felfogását valószínűleg Lf.iiínitz is befolyásolt . 

 ki a szervezeteknek szintén élő egységekből (molekulákból) 

 való összetételét tanította, mely egységeket egy középponti 

 élő egység (Centval-Monade) kormányoz. 



Buffon nagyszerű eszméjét a molekulák halhatatlan- 

 ságáról s azoknak a természetben való forgalmáról rövidi □ 

 legvilágosabban adja ebi a tulkot tárgyal.', czikkéb 



« Ezen részecskék egyik lestböl a másikba átmennek 



s a valódi életre, ennek folyamatára, a testek fenntar- 

 tására s növekedésére valamennyien egyaránt szolgálnak. 

 Valamely (estnek felbomlása i és hamuvá változása 



után túlélik azt a szervi kék, melyeken a bálái- 



nak nincs hatalma. Szerte bolyongnak a világban S ismét 

 más lényekbe hatolnak, hogy nekik táplálékot a életet ad- 

 janak." 



