ELSŐ IDŐSZAK. 



Leeuwenhoek és Müller Ottó Frigyes kora. 



» \ természettudományod haladásai gátló lej nn 

 bb akadályoknak egyike abban keresendő, hogy a 

 régiek egészen az értelem fejlesztésével lévén elfog 

 lalva, az érzékekkel való ismeretszerzési elhanyagolták 

 s a dolgok lényegét inkább szerették kitalálni, mint 

 meglátni. Márpedig, minthogy a lélek mitsem ismer, 

 mit, a test szervei nem közvetítenek, az érzékek mű- 

 ködése ép oly szükséges a természet teljes megismeré- 

 sének elérésére, mint az észé . . . Ezen hiányt pót- 

 landók a mai tudósok az érzékek működésének töké- 

 letesítésén fáradoznak, különösen a látásén, mely 

 valamint mindannyi között a legnemesebb, úgy a leg- 

 szükségesebb is, s feltaláltak kétféle látószeri : a telesz- 

 kópot oly tárgyaknak közelítésére, melyek távolságuk 

 miatt láthatatlanok, s a mikroszkópul a kicsiségek 

 miatt ki nem vehetőknek nagyítására; a ezen két 

 eszközzel kevés év alatt tölthet fedeztek fel, mint a 

 mennyit a régiek több évszázad lefolyása alatt minden 

 okoskodásukkal sem voltak képesek. Tizen eszközök- 

 kel az egész természet újnak tűnt fel : a teleszkóppal 

 sikerült az égen új mozgásokat, áj csillagokat s új 

 meteorokat látnunk ; a mikroszkóp pedig fölfedezett 

 ;i földön egj egészen új apró világol s mindenütt 

 apró teremtmények végtelen Bokaságát engedte észre- 

 vennünk, melyek nem kevésbbé csudálatosak, mint 

 mindazok, melyek ez ideig ismeretesek voltak". 1 Ezen 

 szavakkal fogtak 1666-ban a nJournal des Scavansn 

 szerkesztői azon mai nap igénytelennek látszó vizs 

 álatok ismertetéséhez, melyekel Eooke Róbert azon 

 eszközzel végezett, mely lii\;tt\;i lön ;i biológiai tudo- 

 mányokai reformálni. 



Miként hét görög város versenygett a lelett, hogy 



1 Joblot, l — 2. 



Entz G. Véglények. 



melyik ringatta bölcsőjét a halhatatlan HoMEitos-nak : 

 úgj kél nemzet, az olasz a hollandi követeli ma- 

 gáénak azon dicsőséget, hogy az összetett nagyító 

 (mikroszkóp) feltalálóját szülte; az olaszok Fontaná-1 

 és Galileo Galilei-í, a hollandiak Dreiíbel-1 é 

 .JanssenJános-í, meg fiát ZAKHARiÁs-t tartják a nag íl 

 feltalálójának. 



A vitás kérdés mai nap Harting kutatásai által 

 eldöntöttnek tekinthető a ezek szerint két middelburgi 

 szemüveg-köszörülő, Janssen János és fia Zakhariás 

 kombinálták 1590 körül a lencséket összetett nagyi 

 tóvá s készítettek az első nagyítócsővet.* 



Az első nagyítók természetesen meg igen tökélet- 

 lenek voltak s ha nagyobb képet adtak is. de bizo- 

 nyára nem adtak tisztábbat, mint a (ivürum pulica- 

 riumn, azaz bolhaJcuhucskáló-üvcfj gúnyos élni 

 alatt ismeretes s azon időben már használatban levő 

 egyszerű nagyítók. Csak mikor a. nagyítókat czél- 

 szerű, kényelmes és könnyen kezelhető állványnyal 

 s 1715-től kezdve a, tárgynak alulról való átvilágíts 

 aára szolgáló tükrökkel látták el ; főleg pedig, mikor 

 számos, teljesen kielégítő eredményre nem vezető 

 kísérlet után. végre Kkijjoit,-. illetőleg Chevalier- 

 nek 1824-ben sikerült Euler elméletének realizálá- 

 sával a sphaericus és chromaticus aberratiót mel- 

 lőzni, vagy helyesebben, lehetőleg minimumra redu- 

 kálni s erős nagyításoknál i- még tiszta és éles képel 

 előállítani: csak ekkor lett a nagyító azzá, a mi mai 

 nap: ;i természetbúvárnak, — mint Humboldt Sák 

 dob igen találóan és szépen fejezi ki. — uj szervévi 

 mely egy nem sejtett világ rejtekeibe vezetett. 



1 1'. Harting, Dm Vlikroskop. III. Bd Geschichte. 

 Deutsche Originalan gabe Braunsclrweig. L866. 



1 



