!/,:-; 



minek következtében az oszlásra készülő, rendesen 

 elszélesedett testű Flagellátnak egy ideig számfeletti 



ostora van. 



Az előadott ivartalan, vegetatív szaporodáson 

 kívül a levélzöldet tartalmazó Flagellatoknál, mint a 

 moszatoknál, melyekkel szakadatlan lánczolattal van- 

 nak összefűzve, ivaros szaporodást is észleltek, 

 méhnek kiváló általános erdeket kölcsönöz azon kö- 

 rülmény, hogy az ivaros szaporodásnak legegysze- 

 rűbb alakját, mintegy kiindulását képezi. Az állatok 

 és növények termékenyítésénél az egymással egé- 

 szen, vagy részben egygyéolvadó két ivarsejt, mely 

 többnyire bonyolódott szerkezetű külön szervekben 

 képződik, egymástól alak, nagyság, szervezet tekinte- 

 ti ben lényegesen különbözik; az egyik ivarsejt, a ter- 

 mékenyítendő petesejt, jelentékeny nagyságú, helyét 

 rendesen nem változtatja, a másik, a termékenyítő 

 ondósejt (Spermatozoid, Antherozoid) ellenben csak- 

 nem kivétel nélkül aránylag parányi termetű, gyors 

 helyváltoztatásra alkalmas, s ez az, mely termékenyí- 

 téskor az előbbit felkeresi; ez áll legalább az állatok- 

 ról és számos Kryptogamról, míg a Phanerogamok, 

 melyek itt közelebbről nem erdekeinek, hím sejtjüket 

 tekintve, az előbbiektől lényegesen eltérnek. — A Fla- 

 gellátok termékenyítésénél legegyszerűbb esetben, 

 mint számos alsóbb moszat- és gombánál s mint a 

 ffliizopodok- és Gregarináknak még igen rejtélyes 

 jelentőségű egybekelésénél s egygyéolvadásánál, az 

 egybekelő egysejtű egyének között semmiféle különb- 

 ség sem mutatható ki, sem pedig az ivaros szaporo- 

 dásra való egyének az ivartalan módon szaporo- 

 dóktól alak, nagyság s szervezet tekintetében nem 

 térnek el; másoknál ellenben az ivaros szaporodásra 

 való nemzedék az ivartalan módon szaporodóktól ki- 

 sebb termetével s gyakran ostoraik számával is külön- 

 bözik, vagy pedig kisebb rajzók nagyobbakkal kelnek 

 egybe s az egybekelő párok közötti különbségek végre 

 annyira fokozódhatnak, hogy mint az állatok- s ma- 

 gasabb Kryptoganioknál, jogosan lehet szó pete- és 

 termékenyítő sejtről, még pedig amaz nagy, mozdu- 

 latlan, ez utóbbi pedig törpe s fürgén mozgó Bejt. 



A mennyiben a Flagellátok ivaros szaporodása 

 jelenleg ismeretes, tudjuk, hogy az egygyéolvadt raj- 

 zók, vagy a megtermékenyített petesejtek, mint a 

 moszatok s gombák ú. n. zygosporái és oospórái be- 

 tokozzák magukat s csak hosszabb idei pihenés után 

 (a legtöbb, vagy talán minden esetben csak miután 

 beszáradás után ismét víz alá kerültek) ébrednek 

 tevékeny életre, hogy több nemzedéken át ivartalan 



Entz. G. Vé^liínyek. 



i Ion szaporodó utódoknak szolgáljanak kiindulá- 

 sul. E szerint a Flagellatoknál bizonyos tekintetben 

 nemzedékváltozásról lehel szu; csakhogy a/, ivartalan 

 es ivaros módon szaporodó nemzedékek közötti kü- 

 lönbségek gyakran minimálisak, vagy egészen hiány- 

 zanak. Az egygyéolvadásnak, vagy termékenyítésnek 

 élettani jelentősége pedig, felfogásom szerint, abban 

 látszik állani, hogy az ivartalan utón szaporodó 

 nemzedékektől kimerített szaporodási képesseget, sza- 

 porodási erélyt két sejt élőállományának legbensőbb 

 keverődése megújítsa. 



Ha tekintetbe veszszük, hogy azon Flagellátok nak 

 számát, melyek ivaros úton is szaporodnak, újabb 

 felfedezések egyre gyarapítják ; ha tekintetbe vesz- 

 szük továbbá, hogy az újabb vizsgálatok egyre szilár- 

 dabb alapokra fektetik a legalsóbb lények ivaros sza- 

 porodásának tanát : alig fogunk tévedni, ha feltesz- 

 szük, hogy ivaros szaporodás azon Flagellatoknál i* 

 előfordul, melyeknél azt ez idő szerint még nem 

 ismerjük. Ha továbbá ezen álláspontról visszapillan- 

 tunk azon töredékesen ismert s igen különböző jelen- 

 tőségüeknek tartott adatokra, melyek a Gregarináknak 

 s gyökérlábúaknak egybekelésére s egygyéol vadasára 

 vonatkoznak, alig fogunk azon feltevés jogosultságá- 

 ban kételkedhetni, hogy az egybekelés, vagy egygyé- 

 olvadás alatt ezeknél is a termékenyítés egy neme 

 megy véghez. 



Az első, kevéssé ismert adat, mely egy Flagellát- 

 nak egybekelésére vonatkozik, Cartek-MI származik, 

 ki már 1856-ban leírta az Euglena viridis egybeke- 

 lését ; 1 szerinte az egybekelés csak ideiglenes egyesü- 

 lésből áll s feladata nagyszámú peték fejlesztésében 

 állana; petéknek tartotta ugyanis Carter, Ehren- 

 BERG-et követve, az Euglenák paramylontestecskéit. 



CARTER-nek az Euglena egybekelésére vonatkozó 

 feljegyzésével egyidejűleg ismertette Cohn először a 

 német orvosok és természetvizsgálóknak 1856-ban 

 Bécsben tartott vándorgyűlésén, majd a párisi akadé- 

 miával nagyfontosságú s méltán általános erdeket 

 keltett észleleteit a Vólvox GlÓbatOT ivaros szaporo- 

 dásáról. 2 A Volvoxéval lényegében megegyező ivaros 



1 Annál of Nat. Hisl. II. Ser. Vol. XVIII. p. 229. 246. 

 V. ö. Stein, Der Org. III. 146. 



2 Ueber die Orgauisation und Entwickelung des Vól- 

 vox Globator. Amtl. Bericht über die ?>"2. Yorsamml. deut- 

 scher Naturf. u. Aerzte zu Wien. — Observatious snr les 

 Volvocinées et specialemeni aur l'organisatíon el lapropaga- 

 tion du Volvox Globator. CR. (1856) Toiue 13. ü. a. Anna- 

 les des se. nat. Bot. IV. Sér. Tome V. 1856. U. a. Jabres- 



20 



