158 



PfiiNGSHEiM-uek, 1 továbbá JuRÁNYi-nak 2 az Oedogo- 

 niumok ivaros szaporodására vonatkozó vizsgálataira 

 utalnom. Amott, az Ulothrixnél, két egyforma niikro- 

 zoospórának egygyéolvadásából fejlődött zygospórá- 

 ból egy idei pihenés után 2, 3, 4 — 10 — 16 részre való 

 oszlás útján ugyanannyi rnakrozoospóra képződik, me- 

 lyek rövid rajzás után letelepednek s Ulothrix-fonállá 

 fejlődnek ; emitt, az Oedogoniumoknál, a törpe hím 

 növénykókben fejlődő hím rajzócskáktól (spermato- 

 zoidok) megtermékenyített nagy sötétzöld petesejtből 

 fejlődő oospórát, a pihenési időszak befejeztével 4 

 rajzó hagyja el, melyek pihenésre jutva, egy-egy 

 Oedogonium-fonállá fejlődnek. 



Szükségesnek tartottam ezt előrebocsátani, mielőtt 

 STEiN-nek a Flagellátok ivaros szaporodására vonat- 

 kozó s minden más búvárétól eltérő felfogására áttér- 

 nek. Stein, mint már fentebb alkalmam volt előadni, 

 a zöld Flagellátoknak a moszatokkal való rokonságát 

 nem akarja elismerni, hanem azokat valódi állatok- 

 nak tartja, melyeknek legfőbb állati bélyegét a mag 

 és lüktető üröcskék létében keresi. 8 Azok után, a 

 miket fentebb a rajzóspórák, moszatok, gombák, s 

 Flagellátok közötti viszony tárgyalásánál előadtam, 

 felesleges volna Stein felfogásának czáfolásába újólag 

 bocsátkoznom, azért csak annyit akarok e helyen 

 ismételni, hogy mag és lüktető üröcskék mai nap 

 már több moszat rajzóspóráinál is ismeretesek ; e sze- 

 rint tehát a rajzóspórák és Flagellátok között szer- 

 vezeti különbségek egyáltalában nincsenek. 



Ha nem is ismernők Pringsheim vizsgálatai után 

 a Pandorina Morumnak, Rostaftnski nyomán pedig 

 a Chlamydomonas (Tetraselmis) multifilisnek ivaros 

 szaporodását az egybekelés kezdetetói egészen a 

 zygospórából kirajzó nemzedékig; mégis, tekintetbe 

 véve azt, a mit a közel rokon moszatoknak ivaros sza- 

 porodásáról ez idő szerint tudunk, jogosan tehetnök 

 fel már a priori, hogy a zöld Flagellátoknak ivaros 

 szarjorodása ez utóbbiakétól lényegesen nem fog el- 

 térni, — s Pringsheim ós Rostafinski vizsgálatai 

 ezen jogos feltevést csakugyan teljes mertékben meg- 

 erősítik. 



Stein valamint a Flagellátok ós rajzóspórák kö- 

 zött szervezeti különbségeket tesz fel, ■ — melyek 

 azonban, rniut láttuk, tényleg nincsenek — : úgy 



1 Morpbologie der Oedogonien. Jakrb. f. wiss. Bot. 

 I. Bd. (1857) 1— SÍ. 



2 Oedogonium diplandrutu. Ért. a term. tud. kör. Ki- 

 adja a ruagy. tud. Akad. IX. és XII. sz. 1871. 



3 Der Org. III. 47, öl. 



fundamentális különbségeket vél a moszatok s zöld 

 Flagellátok ivaros szaporodása között is, mely abban 

 áll, hogy a Flagellátoknál, úgy mint a csillószörös 

 ázalékállatkáknál, — melyeknek úgynevezett «aci- 

 netaszerü embrióit » Stein még mindig valódi em- 

 bróknak tekinti, — ■ az egybekelés után a magból 

 fejlődik ki az ivaros irton létrejött nemzedék. 1 



Stein az Euglena viridisnek magból kiinduló 

 szaporodásáról nagy monografikus munkájának már 

 a Hypotricheket tárgyaló részében tesz említést 2 s 

 hajlandó felteimi, hogy a megnagyobbodott mag osz- 

 lási gömbjeiben fejlődő apró, színtelen rajzók ivaros 

 úton jönnek létre. A Flagellátok körül tett újabb, be- 

 ható vizsgálatai legfontosabb eredményének tekinti, 

 hogy a magból kiinduló ivaros szaporodást a, Chla- 

 mydomonas, Phacus, Euglena, Trachelomonas-ne- 

 meknél valamint néhány más Flagellátnál is sikerült 

 kimutatnia. 3 A mennyiben Stein munkája eddig meg- 

 jelent részének egyes helyeibi")!, 4 a közölt táblákból s 

 ezeknek magyarázó szövegéből kivehető, a Flagellá- 

 tok ivaros szaporodása a következő módon történnek : 

 az egybekelés két egyénnek egygyóolvadásával, illető- 

 leg az apró him sejtnek a nagy női sejtbe való bele- 

 olvadásával, valamint a ket sejt magjának egygyó- 

 olvadásával végződik s ez utóbbi képezi a terméke- 

 nyítési folyamat tulajdonképi actusát. Erre a mag a 

 Flagellát zöld plasmatestének rovására tetemesen 

 növekedik s vagy maga lesz csíragömbbé ( Krimkugel i, 

 vagy pedig több részre oszlik s ezen oszlási darabok 

 változnak csíragömbökké. Ezen csíragömbök azután 

 burkokon belül gyorsan ismétlődő sugaras és haránt- 

 irányú oszlások útján apró gömböeskékre esnek szét 

 s a fejlődés ezen szakán csírazacskókat ( Kcimsackj 

 képeznek , melyeknek megpukkantával végre igen 

 parányi, színtelen embriók rajzanak szót. Hogy ezen 

 parányi, színtelen « embriók" -ból müy módon lesz- 

 nek zöld Flagellátok, ezt S'i'EiN-nek nem sikerült ki- 

 fürkésznie. 



Fentebb előadtam már, hogy a Flagellátok magjá- 

 ban fejlődő parányi színtelen rajzókkal egészen meg- 

 egyezők több gyökérlábúnak magjában is észleltettek 

 s majd termékenyítő testecskéknek, majd embriók- 

 nak tartattak, míg ujabb vizsgálatok kiderítettek, 

 hogy mindezek voltaképen élősdi Chytridiumféleknek 



1 Der Org. III. VIU. 



3 Der Org. II. Abtb. 56, 61, 67. 



3 Der Org. III. VIII. 



4 III. 130, 146. 



