177 



még néni lehetséges, ezért beérem e helyen ezen 

 viszonyok egyszerű érintésével 8 csak annyit akarok 

 még itt megjegyezni, hogy az Acinetafélék rajzóinak 

 garatszerű szerve s szájhoz hasonló szivókorongocs- 

 kája korántsem csökevényes szervek, melyek pliylo- 

 geneticai magyarázásra szorulnak: megvannak s fon- 

 tos feladatra hivatvák ezen szervek az Acinetafélék- 

 nél a rajzási időszak befejezte után is. A mi először 

 is a szivókorongocskát illeti, erre nézve, az Acineta 

 foelidán tett vizsgálataimra támaszkodva, Stein állí- 

 tásának ■ helyességet határozottan megerősíthetem: 

 a rajzó, eletének kóborló szakát befejezvén, csakugyan 

 evvel tapad meg s miután rögzítette magát, belőle 

 nő ki a kocsány. 2 A mi pedig a garatszerű szervet 

 illeti, ez ismét nem egyeli, mint a kifejlődött Acineta- 

 teleknek már fentebb említett szülőjárata, mely azon 

 időben, midőn az Acinetaféle rajzósarjat nem rejt, 

 többnyire egészen el van záródva s ezért egeszén 

 észrevehetetlen. Csak egy pillantást kell vetnünk 

 azon hű rajzokra, melyeket Stein a Dendrocometes 

 paradoxus rajzójáról, 8 Bütschli pedig ugyanezen 

 Acinetafélének kifejlődött alakjáról ad, 4 hogy meg- 

 győződjünk ezen felfogás helyességéről, azaz arról, 

 hogy a rajzó garatja s a kifejlődött Dendrocometes 

 szülőjárata egy és ugyanaz. Síit egy lépéssel még 

 tova hl) menve, azon eredményre jutunk, hogy az 

 eddigi észleletek arra is egészen kielégítő s meggyőző 

 feleletet adnak, hogy mily módon fejlődik ki ezen 

 garatszerü járat. Erre nézve ismét BüTSCHU-nek a 

 Dendrocometes rajzósarjai fejlődéséről adott rajzaira 

 kell utalnom, 5 melyeken világosan látható, hogy a 

 fejlődésben levő rajzó testének ugyanazon helyen, 

 melyet később a garatszerű cső foglal el, azon fonál- 

 szerüleg kihúzódott magrószlet fut végig, mely a 

 rajzó testéhe belesarj adzott inagrészletet az anyai 

 magrészlettel egy ideig még összeköti, miből, úgy 

 hiszem, önkényt következik, hogy a rajzó garatszerü 

 szerve s a kifejlődött Dendrocometes szülőjárata nem 

 lehet egyéb, mint azon járat, melyen a mag a rajzó 

 belsejébe nyomult. így fogván fel a rajzósarjak ga- 

 ratszerü szervének fejlődését, sermni különöset sem 

 fogunk találni azon különben egészen megmagyaráz- 

 hatatlan körülményben, hogy a garatszerű szerv 



1 Der Org. I. 105. 



2 Term. rajzi fiiz. II. (1878) 255. 



3 Die Infus. Taf. V. Fig. 10—11, 13, 1' 



4 ZWZ. XXVIII. (1877) Taf. VI. Fig. 5 

 • hl. h. Taf. VI. Fig 6—7, 9. 



Kntz G. Véglények, 



a szülőjáráttal nem bíró, külső sarjadzás utján sza- 

 porodó Podophrya gemmipara rajzóinál is fellep, 

 minthogy a rügyek magja ezeknél is az anyai magból 

 sarjadzik s a Ilinnuio-töl leirt garatszerü szervnek 

 lefutása ezeknél is teljesen összevág azon úttal, me- 

 lyen a mag a sarjadékba nyomult; hogy ezen Podo- 

 phryában belső rajzósarjak nem fejlődnek, azt is igen 

 könnyen megmagyarázhatjuk, ha tekintetbe veszszük, 

 hogy Heetwig vizsgálatai szerint a rajzok azon test- 

 végükkel tapadnak meg, mely a «száj»-&t viseli s 

 mely a kifejlődő kocsánytól elnyomatik. — A mi 

 végre az Acinetafélék rajzósarjainak ajakszerű dudo- 

 rát, szivókorongocskáját illeti, erre nézve alig hi- 

 szem, hogy tévedek, ha azt állítom, hogy ezen kis 

 szemölcsszerű kiszökellés azon kocsánykának felel 

 meg, melylyel a sarjadék az anyai testtel teljes levá- 

 lásáig összefüggött, tehát mintegy sarjadzási köldököt 

 képvisel. 



Hogy az előadott felfogások , melyeknek igen 

 nagy a valószínűsége, a valónak csakugyan megfelel- 

 nek-e, azt ez irányban teendő külön vizsgálatok van- 

 nak hivatva eldönteni. 



Fentebb említettem már, hogy több Acinetafélé- 

 nél (Podophrya quadripartita, Ophryodendron abie- 

 tinum,) nagy és apró rajzók ismeretesek. Azokra 

 támaszkodva, miket a Flagellátoknak s a szájjal bíró 

 csillószőrös ázalekállatkák alább tüzetesen tárgya- 

 landó apró rajzóiról, vagy mikrogonidiumairól tu- 

 dunk, igen valószínűnek látszik, hogy az Acinetafélék 

 apró rajzósarjai sem változnak át közvetetlenül az anya 

 Acin etafélével megegyező szervezetté, hanem igen 

 lehetséges, hogy egybekelésre szolgálnak; ez azonban 

 ismereteink jelen állásán csak analógiákon alapuló 

 gyanítás, mely bebizonyításra vár; legfeljebb a Frai- 

 poNT-tól az Acineta divisánál észlelt s fentebb leírt 

 es analizált szaporodási kitüremlések utján történő 

 állítólagos szaporodásra lehetne hivatkoznunk, mely, 

 mint fentebi) kimutatni igyekeztem , valószínűleg 

 rügyszerű egybekelésnek felel meg. 



Említettem továbbá azt is, hogy némely Aciueta- 

 félénél csillószörözetükre nézve különböző rajzósar- 

 jak fordulnak elő. Ezt észleltem én, mint már emlí- 

 tem, a Podophrya quadripartitánál, melynél D'Ude- 

 kem szerint lapított testű rajzók is fordulnak elő, 

 melyeknél csupán a lapos hasoldal van 3 — í sorban 

 álló csillószorökkel szegélyezve. 1 s az Acineta foeti- 



' Sur le développenient des Iníusoires. Afémoir ile 

 l'Acad. roy. de Belguique. Tome XXX. 1 1 x r. 7 1 12. 



23 



