193 



sarjadzáa által keletkezett kisebb egyének rügyszerü 

 egybekelésre szolgáló mikrogonidiumoknak felelnek 

 meg. 1 Hogy azonban ez nem lehet ;i Vorticellák 

 mikrogonidíum-képződésének egyedüli i íja, hanem, 



hogy a mikrogonidiuniok egyszerű oszlás útján is 

 fejlődhetnek, e mellett szól azon körülmény, hogj a 

 sarjadzáa a Vorticelláknál Engelmann szerint is csak 

 igen ritkán fordul elő. 



Hogy a Vaginicolák, Cothurniák s Lagenophry- 

 sek kis oszlási .-arjai, melyekről már fentebb meg- 

 emlékeztünk, szinten csak rügyszerü egybekelésre 

 szolgálhatnak, ez azok után, miket a Vorticellafélék 

 mikrogonidiumairól tudunk, alig szenvedhet kétséget 

 és STEiN-nek csakugyan sikerült is a Vaginicola 

 crystallinánál és Lagenophrys Ampullánál a rügy- 

 szerü egybekelést kózvetetlenül megfigyelnie. 2 



A mi az egybekelt pároknak összefüggését illeti, 

 erre nézve Balbiani, — ki az ázalekállatkáknál kü- 

 lön ivarnyüást, sőt a Paramecium Aureliánál még 

 ivarjáratokat is különböztet meg, melyek a száj előtt 

 egy közös nyilasba egyesülnek, 3 azt tartja, hogy 

 csupán valamely ragadós váladék által vannak mint- 

 egy egymáshoz forrasztva. 1 — A BALBiANi-tÓl leírt 

 külön ivarnyilások s járatok azonban — mint Stein 

 kimutatta," — bizonyára nincsenek meg, s valamennyi 

 többi búvár egyetért abban, hogy az ázalékállatkák 

 az egybekelés alatt kisebb-nagyobb területen kózvetet- 

 lenül összenőnek s ennélfogva a syzygia két egyéné- 

 nek belseje nyilt közlekedésben áll. A hasi és oldali 

 egybekelésnél a párok kéregrétege az egybekelés terü- 

 letén resorptiót szenved, mig a szájvéggel egybekelő 

 ázalékállatkák testbelseje minden resorptió nélkül 

 kózvetetlenül közlekedhetik. 



Engelmann 8 és Stein 7 több ázalekállatkán. ne- 

 vezetesen az Euplotcs- es ( Kri/lrii-hdfelrLiii az egybe, 

 kelés alatt a szájperemnek visszafejlődését s újra- 

 képződését, továbbá a serterendszernek részben vagy 

 egészben való megújulását észlelte; a megújulási 

 folyamat addig fokozódhatik, hogy e syzygia kereten 

 belül két egészen új, az egybekelteknél zömökebb 

 testű ifjú egyén képződik. IJi tschu szerint a Colpi- 

 dium Colpoda és Bursaria truncatella egybekelt 



' Ueber Entwickelung. M.I. I. (1876) 582. 

 * Der Org. II. 128. 

 ' liécherches, 61. 

 4 Récherclies, 60. 

 ■' Der Org. II. 74. 

 •' Zur Naturg. ZWZ. XI. (1861) 5. 

 7 Der Org. II. 70. 

 Kntz G. Véglények. 



egyénein a szájperem, sőt a száj is teljesen visszafej- 

 lődik ' s az egybekelés befejeztével kétségkívül újra 

 képződik. -- Igen valószínű, hogy a csillószőrözetnek 



s szájperemnek megújulása nem szorítkozik csupán 

 az említett ázalékállatkákra, csakhogy a megújulás 

 nem valamennyinél obj feltűnő, mint az épen emlí- 

 tetteknél. 



Az egybekelés az ázalékállatkák egy részénél tel- 

 jes egygyéohadással (copulatio) végződik, azaz : két 

 egyénnek testebői egy új egyén építi magát fel. Ilyen 

 egygvéolvadás ismeretes Claparede és Laciim ann." 

 továbbá Stein 8 vizsgálatai után az Aeinetaf éleknél ; 

 a Vorticellaféléknek mind oldali, mind rügyszerü 

 egybekelése szinten teljes egygyéolvadásra vezet, e 

 már itt megemlíthetjük, hogy Claparede és Lach- 

 mann, valamint Stein szerint is az egygyéolvadt 

 Acinetafeleknek magja is egyetlen testbe nő össze; 

 ugyanezt állítja Bütschli az oldalilag összeolvadó 

 Vortieclla nebulifera magjáról. 1 Ezeken kivül való- 

 ságos és teljes egygvéolvadás néhány oly ázalékállat- 

 kánál is észleltetett, melyek rendesen csak ideiglene- 

 sen szoktak egybekelni: nevezetesen, ezt észlelte 

 Engelmann a Styhnychia Mytilus-, St. pustulata- és 

 Sí. Histríonál, 5 Stein pedig ugyancsak a Stylonychia 

 Mytilusnál. 6 Ezen teljes egygyéolvadásnál, mint az 

 Acineta- és Vorticellaféléknél, szinten összeolvadnak 

 egymással a magok is, s a két egyénből egy egészen 

 új egyen képződik, mely Engelmann szerint az egygvé- 

 olvadás befejeztével, fi — 10 óra múlva, harántirányú 

 oszlás útján szaporodásnak indul. — További vizsgá- 

 latok hivatvák azt eldönteni, vájjon a teljes egygyé- 

 olvadás más ázalekállatkáknál, melyeknél eddigelé 

 csak egybekelés észleltetett, előfordul-e, a mi a priori 

 epén nem látszik valószínűtlenek. 



Az ázalékállatkák egybekelésének időtartama Bal- 

 biani szerint 24 óra és 5 — f> nap között válto- 

 zik. 7 mire Stein megjegyzi, hogy BALBiANi-ra bízza 

 az ezen állításért való felelősséget, minthogy ö semmi 

 támaszpontot sem talál az egybekelés időtartamának 

 meghatározására; 8 BürscHLi-nek ellenben gondosan 

 elkülönített párokon Bzintén sikerült az egybekelés 



1 Stndien. 313. 321. 



• Études. III. 123—129. 

 s Der Org. II. 68. 



1 Stúdión. 151. 



• Zur Naturgesoh. ZWZ. XI. (1861) Sep. p. 8, 20, 

 Der Org. II. 70. 



' Récherclies 65. 

 " Der Org. II. 77. 



25 



