211 



nagysága sejteknek egybeolvadása, azaz: a nagy női 

 sejtnek a törpe hámsejt utján való termékenyítése) 

 mely bizonyára szintén másodlagosan fejlődött ki 

 az ivaros szaporodásnak legegyszerűbb a eredeti alak- 

 jából, az egyenlő nagyságú sejtek egygyéolvadá- 



SÚllol. 



\ ázalékállatkák egybekelése alatt és után vég- 

 hez menő újraszerveződésnek megfelelő folyamat 

 a petesejt belsejében szinten véghez megy. Auhií- 

 BACH-nak, BöTscHLi-nek, Hertwig OszKÁB-nak, Se- 

 LENEÁ-nak, FoL-nak s több más búvárnak a petesejt 

 termékenyítésre s barázdolódásra való készülődése 

 körül tett fontos tanulmányai mindazon eredményre 

 vezettek, hogy a petesejt a termékenyítés előtt, alatt 

 és után valóságos ujraszervezödesi folyamatnak 

 színhelye, mely folyamat igen élénken emlékez- 

 tet az ázalékállatkák egybekelése alatt s után vég- 

 hezmenő újraszerveződésre, megifjodásra. — A régi 

 mag szerkezetében megváltozik, s miután magorsóvá 

 alakult, egy részét - mint az ázalékállatkák mag- 

 képleteiknek fel nem használt darabjait, vagy az 

 egész régi magot, - egy-kéi iránytestecske alakjá- 

 ban kilöki, hogy erre egynemű gömbbé, úgynevezett 

 női pronucleus-SZá változzék. E közben, valamint a 

 termékenyítés alatt is. a széktéstecskék előbbi el- 

 rendeződése ismételve megváltozik, mit az úgyneve- 

 zett Karyolyticus képeknek, nap- vagy csillagképek- 

 nek feltűnése s ismetelenyészése kétségbevonhatat- 

 lanul bizonyít. Az újraszerveződés itt is avval ér vé- 

 get, hogy oszlásra kész sejt magja megújul, még pe- 

 dig oly módon, hogy a petébe hatolt termékenyítő 

 sejtből képződő úgynevezett hím pronucleus a női 



pronucleusszal úgynevezeti barázdálódási maggá ol- 

 vad össze. 



\ termékenyítés ismeretének mai álláspontján 

 valószínűnek látszik, hogj a megifjodott ázalékállat- 

 kák magja, úgy mint a barázdolódási iii;i» két mag, 

 vagy magrészléi egygyéolvadása útján jő létre. Ibi 

 tekintetbe veszszük, hogy Balbianj és Engelmann 

 szerint az egybekelt ázalékállatkák megoszlott ma- 

 gocskájából fejlődött tokok, az úgynevezett «ondó- 

 tokok". az egybekelés alatt kölcsönösen kicseréltet- 

 nek, mit a Parameciumokra nézve Bütschli is való- 

 színűnek tart ; ha tekintetbe veszszük továbbá, hogy 

 Engelmann szerint, a magocskatokok termékenyí- 

 tőleg hatnak a szétesett mag darabjaira, minek 

 következtében ezekből új mag képződik, s hogy 

 Bütschli szerint a Paramecium Bursariának uj 

 magja egy magocskatoknak a régi maggal való 

 egygyéolvadása utján képződik: nem tarthatjuk egé- 

 szen valószínűtlennek Hertwk; OszKÁit-nak azon 

 felfogását, hogy az ázalékállatkák magja egybekelés 

 alatt a női, magoeskája pedig, illetőleg a másik egybe- 

 kelő párból átvándorlott magocskatok, a hím pronu- 

 cleus szerepét játsza. 1 Vájjon ezen felfogás helyes-e, 

 vagy elvetendő, erre, mint a véglények alak- s élet- 

 tanának oly sok más kérdéses pontjára, további vizs- 

 gálatok vannak hivatva határozott feleletet adui. 

 Beláthatatlanul nagy még az ismeretlen mező, határ- 

 talannak látszik a búvárkodás területe; sokaknak 

 van és lesz még alkalmuk babért tűzni halántékukra ! 



1 Beitrage zur Keimtuiss <ler Bildung, Beiruchtung 

 und Theilung des thievischen Eiea I. (Is75l 3sfi. megj. a. 



27 



