55 



dens I ill mclni>fiild finncs hos hvcirjc aiL Dcssa in- 

 viduella olikheter iiro uppenbart storre hos menni- 

 skan, an hos nagon annan djurart, s^som latt synes 

 om man jemforer n^gra tillfalligtvis sammanvarande 

 personer af samma nation, eller (ill och rned af 

 samma slagt. Del blir alitsa hogst sannolikt, att 

 ifall denna tendons iinderhjelpes af yttre inflytelser, 

 skola vissa egenheter utbilda sig hos en race, i ett 

 land, andra hos en annan, och det skall ej synas 

 mig pa minsta satl besynnerligt att en langnackad 

 och en kortnackad, en langkakad och en kortkakad, 

 en svarl och en hvit nation o. s. v. inom ett par 

 tusendetal af ar kunnat utbilda sig af samma foral- 

 drars afkomlingar. 



D:r Prichard gjorde vid motet i Birmingham Fniksiags 

 en framstjillning om menniskoracers uldoende, hvil-"**^"®"**^* 

 kel siirdeies hastigt fortgar bland de hundradetal af 

 nalioner som befolkat Amerika fore Europeernes dit- 

 komst, och som nu utdo, den ena* efter den andra 

 dels genom undantrangande och krig sinsemellan el- 

 ler med europeerne; dels genom flerfaldiga andra or- 

 saker. Det ligger nagonting ytterst sorgligt i tan- 

 kan pa en hel nations, eller en hel djurarts utdoen- 

 de, men vi kunna ej gora mera dervid an soka att 

 at vetenskapen bibehalla minnet af dem. I denna 

 afsigl lat sallskapet vid nyss namnda mote foranslalta 

 om tryckningen af en mangd fragor, utgorandc en 

 instruklion ofver de iakttagelser som resande hafva 

 att gora pa frammande nationer och foretradesvis 

 sadane, som aro nara att utslockna« Fragorna rora 

 naturligtvis dcssa folks physiska boskrifning, t. ex. 

 storlek, form, farg etc. etc.; deras sprak, supersti- 

 tioner, seder, samhallsform o. s. v. (se Sillim. Joiirn, 

 41, p. 62 och Proc. of the Brit. Ass. at Glasgow 

 1840; — Edinb. New Phil. Journ, Jan. 1840. — 

 Fior. n. Not. 282) 



