ten utgora efler franska tumskalan: 131, 140 och 

 94^ millimeter). Referenten har alltid hyst den 6n- 

 skan att ett gemensamt matt blifve antaget, och 

 derfore, i de Zoologiska skrifter han sedan 1829 

 pnblicerat, begagnat meterm^ttet samt utsatt det- 

 samma jemte nagra olika turn-sorter pa sista plan- 

 chen af en under innevarande ar (1843) utgifven 

 liirobok, med titel: Zoologisk Handatlas. 



Bland Allmdji Zoologisk literatur namna vi forst : 

 Agassiz Agassiz Nomenclator Zoologicus, 4:o Soloduri 



nomencia-jg^2 et seqq. — Detta arbete Sr amnadt att upp- 

 taga alia i Zoologien begagnade namn p§ genera 

 och storre afdelningar, bade for de lefvande och ut- 

 doda djuren. Till en borjan utgifves hvarje klass 

 sarskilt med alia namnen i alfabetisk ordning. Forst 

 uppraknas de begagnade bockerna, hvarigenom man 

 far en ofversigt af lilteraturen, och af hvad som 

 mojligen kan saknas. Att ^rtalet ej anfores vid dessa 

 bocker ar ett verkligt fel. Vid hvarje namn anfores 

 Auctor, det arbete der namnet forst begagnades, samt 

 5rtalet, derivationen och familjen hvartill hvarje ge- 

 nus horer, — saledes allt hvad man af ett sadant 

 arbete kan begara. Om den typiska arten dertill 

 varit utsatt hade det varit hogst formSnIigt, men 

 arbetet hade derigenom i hog grad blifvit forsvS- 

 radt. Hvarje klass ar genomsedd (eller kanske ut- , 

 arbetad) af en eller flera af de utmarktaste Zoolo- I 

 gf^r, som der^ utsatt sina namn. Hittills aro ut- 

 komne: 

 Fasc. 1, 1842: Mammalia, Echinodermata , Acalephae. 



— 2, „ : Aves. 



— 3, 1843: Hemiptera, Polygastrica, Rotatoria. 



— 4, „ : Crustacea, Vermes (annulata, Turbel- 



laria och Entozoa). 



