33 



inleresse, som ej finnas mcd elt enda ord vidrorde i 

 n^gon annnan mig bekanl skrift. 



Nagot mera i delta amne anfores under art. 

 Ornithologi. 



En annan reform af vigt vore den, att man Matt att 

 andtligen ville upphora med begagnandet af de forxoobgfeD! 

 hvarje land olika turn- och fotmatten i zoologiska 

 skrifter, samt i stallet antaga metren med dess af- 

 delningar, som ar ett agta vetenskapligt och der- 

 fore alia nationer tillhorlgt matt. Onskningar och 

 uppmaningar i detta hanseende framstalldes vid Skan- 

 din. Naturforskarnes mote i Stockholm 1842 af SiL- 

 JESTROM och af Hannover (se Forhandl. sid. 641 och 

 649). Uti populara skrifter skulle det val vara svart 

 alt i borjan alldeles bortlagga tum-mattet, men man 

 kunde, da nagorlunda noggrannhet behcifves, bifoga 

 mattet reduceradt till metres. Da det ej finnes upp- 

 gifvet hvilken sort tum som blifvit begagnade i en 

 skrift, hvilket ofta ar handelsen, blir osakerheten 

 ganska stor, hvilket inses deraf, att bland de vanli- 

 gen hos forfattare brukliga tummen aro 6 Franska 

 (162 millimeter), i det narmaste lika med 6f Rhen- 

 landska, 6| Engelska, 61 vanliga Svenska och nara 

 7 Preussiska tum (614^), samt nagot mindre an 5| 

 Svenska decimaltum. Osakerheten kan saledes uppga 

 till omkring ^ af hela langden, eller ett tum pa 6, 

 hvilket ar alltfor mycket. Men afven om man kan- 

 ner hvilken sort tum och linier som menas, sa har 

 man alltid en reduction att forratta, forst till den 

 skala man sjelf begagnar, sedan mellan tummen el- 

 ler foten och deras underafdelningar (linier a 8, 10 

 eller 12 pa ett tum), for att kunna jemfora flera 

 olika uppgifter (t. ex. 4 tum 10 lin.; 5 t. 2 linj 3 

 t. 6 lin.). Dessa reductioner forsvinna alldeles om 

 metermattet begagnas (t. ex. de 3 nyssnamnde mat- 



Prof. Sundevalls Arsb. 7840 — 1842. ^ 



