28 



stotande, sasom de bli i Zoologien, hvarifran de all- 

 deles borde utdomas. [Ingen bor kiinna anse sig 

 hedrad af att bli insatt bland djuren]. 



i) Namn som lata ilia eller aro svara att iittala 

 bora synnerligen undvikas, t. ex. Craxircx, Eschscholt- 

 ziy Enaliolimnosaurus crocodiloccpkalus. De som hafva 

 mera an 5 stafvelser kunna i allmanhet anses for langa. 



h) Gamla klassisha namn bora endast anvandas 

 efter deras verkliga betydelse, och aldraminst lam- 

 pas till djur fran verldsdelar, som Greker och Ro- 

 mare ej kande. 



/) Adjectiva duga alldeles ej sasom generiska 

 namn, hvilka till sin natur aro subsfantiva. 



m) Hybrida namn, hopfogade af tva olika sprak, 

 f^ ej talas, t. ex. Dendrofalco, Arbor ophila , Jlavi- 

 gaster, Jacamaralcyon. 



n) Namn som nara likna andra, forut gifna, bora 

 undvikas, men kunna ej forkastas da de forofrigt 

 aro correcta och till Ijudet skilda [t. ex. Apis och 

 Aphis, Hirundo och Hirudo, Tachinus och Tachina 

 leda ej till synnerlig forvillelse]. 



o) Stynipade och forvridna namn aro hogst opas- 

 sande t. ex. Cypsnagra af Cypselus och Tanagra; 

 Loxigilla af Loxia och Fringilla; Brachypteracias , 

 Muscigralla etc. etc. Komiten erinrar om att sam- 

 mansattningar bora vara sprakrigfige, hvartill horer, 

 att ingen af radical bokstafverne far bortkastas [samt 

 att forsta ordet i sammansattningen oftast maste an- 

 dras, efter gifna lagarj vanligast till genetivus e. gr. 

 Sirix, genet. Strigis, compos, strigi-ceps j men af 

 G alius, Ga//o-pavo]. 



yt?) Namn som ej betyda nagonting (^'nonsense na- 

 mes^'^ aro liksci opassande, t. ex. Xcma, Spisula^ el- 

 ler Dacelo genom omflyttning af bokstafverna i A Ice- 

 do j Zapornia af Porzana , o. s. v. 



