20 



olikheterne uti en enskiid kroppsdel gonorn en Iiel 

 suite (t. ex. genus, ordo, class etc.); eller 3:o da dc 

 ga anda till det speciella och tjena till att latta 

 arternas igenfinnande och upplysa kannedomen om 

 dessa. Foriifrigt ar det omflyttande af ordningen 

 mellan slagten etc. eller bildande af nya grupper 

 (familjer, slagten), eller utbyte af en nodfallshjelp 

 i systematiken mot en annan, hvarpa man ofta fin- 

 ner att stor vigt lagges, fullkomligen betydelselosa. 

 De oka ej forr^det af var kunskap om foremalen, 

 hvilket ar det enda som ager varde i zoologien. 

 Zoologi ar nemligen kannedom om djuren. 



C. L. Bonaparte bar lemnat systematiska upp- 

 stallningar af alia de vertebrerade djurklasserna, 

 hvilka blifvit reproducerade vid manga tillfallen, 

 med eller utan andringar, och komma att anforas 

 vid klasserna. Pa ett stalle finnas de i Linn. Trans. 

 XVill, 247. Ofverhufvud stracka de sig blott till 

 "Familise" och "Subfamili*" utan upprakning af 

 genera. 

 Reform af Under den beromliga ifver for reformer som 



^e^pj^"' utmarker var tid, har man ej glomt den af nomen- 

 tuien. claturen i zoologien, som genom larde och olarde 

 skriftstallare efter LiNNes tid, blifvit bragt i ett gan- 

 ska forvirradt tillstand, sa att numera ett hogst be- 

 tydligt antal af kanda arter, och deribland sardeles 

 de, som tillhora var egen verldsdel, fatt flera, under- 

 stundom ganska manga, alldeles olika namn, af hvil- 

 ka ett brukas i somliga, ett annat i andra bocker 

 och samlingar, och de namn som finnas anvande i 

 ett stort antal skrifter aro sa opassande och felak- 

 tige, att de maste uppvacka ovilja hos hvar och en 

 battre underrattad person som ser dem. For att 

 bota detta onda har man ater framdragit , undersokt 

 och utvidgat de regler for nomenclaturen som blif- 

 vit gifne af LiNNe, Illigkr och andra klassiska for- 



