18 



QuETELET i Briissel. Han Iiar fiireslagil att man, till 

 utronande at" meteorologiska forhallanden och af Srs- 

 tidernes inverkan pa den organiska naturen, arligen 

 horde anslalla observationer efter samma norm i alia 

 lander, ej blott pa de vanliga instriimenterne, som 

 ulvisa luftens varme, tyngd, fuktighet m. m. ufan 

 afven pS vaxternes utveckling, djurens flyttningar 

 och vinlersomn m. m., samt, att dessa observationer 

 borde anstallas pa sa manga stallen som mojligt i 

 hvarje land, till utronande af lokala afvikelser, och 

 arligen publiceras. P^ det att observationerne mS 

 bli Set mycket mera ofverensstammande bora de, at- 

 minstone till en borjan, blott anstallas pa ett ringa 

 antal allmant och vidstrackt forekommande arter. 

 Hr Edm. de Selys har med sardeles intresse omfat- 

 fat zoologiska delen af amnet och framstallt vigten 

 deraf, dels uti enskilt korrespondance , dels vid na- 

 furforskaremotena, t. ex. i England och Italien 1841, 

 och Briisselska Vetenskaps-Akademien har uppfordrat 

 andra landers vetenskapliga institutioner att hvar i 

 sin man bidraga till observationers anskaffande. Hos 

 OSS borjat deltagandet deruti med ar 1844, genom 

 foranstaltande af Vetenskaps-Akademien. Enskilt i 

 botaniskt hanseende lara observationer efter denna 

 plan redan forut vara borjade hos oss. 

 Aiira. sy- Ofta far man lasa regler for uppstallandet af 



oc'r^tte-^'* system i Naturalhistorien, eller till och med for 

 matiska "(Jet naturliga systemets finnande", och da dessa upp- 

 satser ofta innehalla manga goda och sanna anmark- 

 ningar kunna de visserligen fortjena att adraga sig 

 uppmarksamheten. Sa ar forhallandet med Strick- 

 LANDS afhandling: "Om ratta sattet att finna Natur- 

 liga Systemet i Zoologi och Botanik" (i Ann. Nat. 

 Hist. VI, 184). Han pSstar att det sokta bor An- 

 nas genom fogande af den ena djur- eller vaxtfor- 

 men till den andra, efter deras ofverensstammelse i 



