rykle, under hela sin lefnad, voro fiillkotiilii».M mol- 

 siilser. Den forre, <]|' f'orniim bord och rik, bocnde 

 i en af verldcns hufviidslador, horjade sftidera nalu- 

 ralhisloiien da ban vid 32 ars alder blef intendent 

 ofver de rika samlingarne i Jardin des plantes. Ha- 

 tare af allt systemaliskt tvang formadde ban dock 

 gora sii>' veildskunnig dels genom sitt snilhika salt 

 att uppfalla sill amne, nfien isynnerbet genom sin 

 ovanliga stilistiska formaga. Den sednare, fattig, af 

 ringa barkonnst fian en aflagsen bindsort i Sverige, 

 kannpande med motgangar under bela sin ungdom , 

 men oaflatligen sysselsatt med att studera naturen 

 och slutligen utbildad i Holland, agde ej en orato- 

 risk stil som Buiton, men skref ej mindre snillrikt 

 for det, ocb formadde att ej allenast till ett belt 

 samia hela Naturalbistoriens ofantliga inneball ocb 

 att gora detta till en vetenskap, utan afven att gifva 

 at denna vetenskap en strangt logisk form, som allt 

 ifran sin borjan var sa val ultankt ocb tillampad, 

 eller sa naturenlig, alt den val for alltid kommer alt 

 bibeballas, samt oaktadt all sin strangbet oppnade 

 vetenskapen for hvar man. Han nyskapade natural- 

 bistorien genom rigtig klassificering ocb riglig grund 

 for namnen, samt Strang konseqvens i bada dessa 

 stycken. 



Om hns- Vi alcrvanda till Is. Geoffroys Essais de Zool. 



j^5„jg\/Generale, for att gora ett utdrag af kapitlet om de 

 tama djuren. Egentligen skulle delta kapilol bandia 

 om mojligbeten att genom busdjurens studium upp- 

 lysa menniskoracernes bistoria. Eburu forf. ej bar 

 hunnil fram till delta mal, bvilket ulan tvifvel en 

 gang blir mojiigt, sedan uppmarksambeten blifvit derat 

 vand , bar ban dock ganska mycket alt meddela om 

 husdjnren, som fortjenar att kannas. Alia djur-arter 



