65 



indivld, som han hafi lillfalle att analomiskt under- 

 soka. Deras naglar iiro smalaro och convexare an 

 hos Europeer, och iikna mera apornas. [Hiirvid far 

 ref. anmarka att v. D. Hoevens nyss cilerade figurer 

 tydligen visa en mera tillspetsad, conisk form hos 

 ncgrerncs fingrar, hvilken utan tvifvel betingar naglar- 

 nes smalhet]. Musklerne pa larynx visa n^gra sn\& 

 olikhcler mot dein hos oss. Blindtarmens pioc. ver- 

 niiformis var ganska kort (liingden ej storre an dia- 

 mctern), hvilket ar en markvardig afvikelse, afven 

 om den blolt varit individuell (Forhandl. sid. 823). 



Pannans nedlryckning hos barnen bland de Ameri- 

 Amerikanska urstammarna beskrifves i Townsends oationei-. 

 Sporting Excursions (forra arsb. p. 19). Han iipp- 

 raknar flera folkslag som annu bibehalla detta bruk. 

 Hela OS frontis nedlryckes genom ett brade, fran 

 kronsommen till ogonbrynen. Den som har hog pan- 

 na ar hos dessa folk foraklad och kan ej bli chef. 

 Operationen iyckes ej utofva nagon verkan pS sjals- 

 formogenheterna. En chef med hvilken T. talade 

 hade velat afskaffa detta bruk; men ehuru bans stam 

 nastan alltid obetingadt ingick pa bans asigter, sa 

 voro de i detta omtaliga amne af annan mening och 

 lemnade radplagningselden. De nyfodde barnen ligga 

 anda till 8 manader i en urhalkad stam (vagga) vid 

 hvilken pannbradet fastes (Fr. n. Not. XIX, 3). 



G. Catlin Letters and notes on the manners etc. 

 of the North- American Indians 2 vol. pp. 534 med 

 400 pi. (anm. i Sillim. Journ. 43, p. 203 och der 

 beromdt sasom rikhaltigt men ej narmare refereradt). 



P/ins Maximilian zu PFied beskrifver och af- 

 bildar de n. Amerikanske nationerne i sin forut sid. 

 41 omtalade resa. — Vidare lemnar han i Isis 

 1842 p. 726, en kritik ofver Catlins nyssnamnda 

 arbete, innehallande rattelser af diverse uppgifter 



Prof. Sundevalh Arsb. 1840 — 1842. 5 



