64 



var cif Semilisk race [sAsom man redan furul kanner 

 af andra kallor]. 

 Negrer. J. VAN DER HoEVCN om Negerstammens natural- 



hisloria (Bijdragen lot de Natiiurlijke geschiedenis 

 van den Negerstam 68 sid. 4:o, m. 4 pi., Leyden, 

 Luchlnnans 1842), innefattar en omsorgsfull samman- 

 slallning af hvad vi kiinna i detla hanseende. Efler 

 en allrnan historisk ofversigt af menniskoslagtets na- 

 turalhistoria i allnnanhet, lemnas beskrifning och mat- 

 ningar af Negercranier, samt i ett siirskildt capitel 

 jemforande matningar af Chinesers och Europeers 

 cranier. Dessa 3:ne columner innefatta medellalen af 

 forf:s nfiafningar; afvikelserna visa sig markvardigt 

 obelydliga. Del mest karaklerislika lios negerformen 

 sages vara, utom ansigtets framstSende, smalhelen 

 ofver ossa parietalia. Caffernationerna onntalas i ett 

 egel capitel jcmte Hottentolferne, som utgora en egen 

 folkrace. Slutligen lemnas en geografisk ofversigt af 

 allt hvad vi kanna om Afrikas befolkning. Delia ar 

 onekligen den delon af arbetet som ager slorsta in- 

 teresset for mangden af lasare, hvilka hafva svart 

 all foija med i de uppgifna matningarna och speci- 

 ella beskrifningarna. Negrerna bebo Afrikas mellersta 

 del fran 16° n. till 20" s. lat. At norr bo folk af 

 s. k. Caucasisk race (Araber, Berber) j at soder bo 

 Hottentotter mot v., Caffrer mot o. — Negrerno 

 tyckas hafva utbredl sig fran det inre af Afrika 

 langs floderna emot kusten; men midtibland de agta 

 negrerna bo nagra stora folkslag, Fellatah's och 

 Fullah's ("FoelahV), som val arc foga kande, men 

 som ej tyckas hora hit. Pa pi. 4 forcstallas ett par 

 bander af negerbarn, for all visa, alt hudveckel mel- 

 lan fingrarne gar nagot langre fram an pa europeer. 

 EscimiCHT visade vid motet i Stockholm 1842 

 nagra egenheter i formen hos negrerna efler ett enda 



individ, 



