241 



Amphihicrna ocli u'e (va huLi^sta chisscrna finnas ej 

 de !2 undrc slyckena, annaL an iindcrslundom i 

 stJLM'ten. (MuLi.KH i Berl. I3cr. 1842 p. 177). 



Den cellalara, lunglika simblasan hos Lepid- 

 osteus bpskrilVes och afbildas af v. d. Hoi:vi:n i Miil- 

 lers Arcliiv 1841, p. 24, tab. X. Luftroret liar en 

 icke olydlip^, men na<^ot ofullstandig larynx. 



MiJLi-KU beskrilVer ylterliii^are (i Berl. Ber. 1842 Ytteriiga- 

 p. 202) en hogst egen inratlning vid simbbisan hoSsimbis.^ii. 

 nagra Siluroidej' nied sma gaioppningar, hvaribland 

 Doras och Malaptcrurus. Fran forsta vertebern ut- 

 gar nennligen en hogst elastisk processus at sidorne, 

 hvilken i andarne utbredes till en skifva, som tryc- 

 ker pa sidorna af luftblasans framdel och comprime- 

 rar dess luft. Pa hvardera skifvan faster sig en tjock 

 muskel fran hufvndet, som drar skifvan fran simbla- 

 san , hvarigenom dess framanda kan fritt utvidga sig 

 och iitspannas af den hoptryckta luften, hvarigenom 

 hela fiskens specifika vigt minskas. Nagot dylikt ma- 

 sle finnas vid simblasan af Ophidiuin, som dock annu 

 ej var tillrackligen undersokt. 



Med horselorganet star simblasan i forening ge- 

 nom horselben, hos alia Cyprliioider och hos alia de 

 Sihiroidcr som hafva simblasa, samt hos de Salnio- 

 nidcr som innefaltas i Artkdis genus Characiaus. 

 (MuLLEB loc. cit. p. 205 — 6). — Belungieri ville 

 vid motet i Turin visa, att fiskarnes simblasa ej blott 

 star i samband med respirationsorganerne utan iifven 

 med genitalia. (Isis 1841, p. 268). 



Wyllie beskref forst (i Zool. Proc. 1840 p. 

 34) de nyss anforda besynnerliga bihangen vid gal- 

 apparaten hos ^'Silujms singio Hamilt.", fran Ganges. 

 De besta i e. a. langa, lost cellulara, cylindriska 

 sackar, forsedda med hvar sitt ganska stora blodkarl. 

 Dessa sackar oppna sig mellan galarne och ligga in- 



Prof. Sundeintlls Jrsh 7840—7842- ^'^ 



