242 



(ill verfc!)rorne, tindor hiiden, i vinkoln mollan proc. 

 spinosi 0(^li tiaiisvorsi, sami slriickn sii^ hakoin halfva 

 kroppslangtlen. W. formodar at I tie dels uigora en 

 ulvid<2;ning af respirationsytan, dels innelialla vallen 

 for fiskens vandrini^ar ol'ver land mcllan dammarne. 

 ("from tank to tank"). 

 Bigalarne. Den markvardi^a bildninp^en af fiskarnes bigdlar 



(Pseudobrancliia?, Nebenkiemcn), beskrifves utforligt 

 af J. MuLLi-H i Berl. Ber. 1839 p. 186. Dessa or- 

 ganer, som blott saknas hos nagra fa slagten, ligga 

 framom de egentliga galarne, under basis af hela 

 gallocket vid sidorna af gomhvalfvet, och hafva hos 

 de fiesta fiskar hela yttre utseendet af galar, sa att 

 man vanligen anscr dem for en enkel, nagot rudi- 

 mentar rad af galblad. Emellertid iiro de ingalunda 

 galar, iitan nlgora ett for fiskarne eget, besynnerligt 

 apparat, horande till ogat. De emottaga nemligen 

 blod, fran en gren af Art. hyoidea (eller circulus 

 cephalicus o. s. v.),- saledes arleriellt blod, som nyss 

 bar passerat galarne. Arteren loper pa ena sidan af 

 hvarje bigal-blad och ofvergar genom capillarkiirl i 

 en ven, som ligger pa andra sidan, alldeles som pa 

 de verkliga galarne j men del afflylande blodet of- 

 vergar icke uti den venosa blodmassan^ utan karlen 

 fran alia bigalbladen forenas och bilda arteria ophlhal- 

 mica magna, som forser ogals choroidea och glan- 

 dule choroidal is med blod. Denna arter ar alltsa en 

 art portader for choroidea. Ogats ofriga delar (Iris, 

 sclerotica, synnerven och ogonmusklerne) erhalla blod 

 direkle fran circulus cephalicus, och alll ogats venosa 

 blod bortfores direkte till vena jugularis genom vena 

 ophlh. magna; nemligen bade det som kommit dit 

 genom art. ophth. magna och del fr^n iris, musk- 

 lerne o. s. v. Dot ar oafgjordt om blodet undergar 

 en forandring uti bigiilen, sa alt det har venos na- 

 tur d5 det kommer till sclerotica: men det ser san- 



