215 



Guinea och, under namnet Talegalla (T. cuvieri Less.), 

 raknade forst till honsen, sedan till vadarne, jemte 

 Otis och Palamedea. Af en sedan pa Ulimaroa upp- 

 tiickt art bildade Swainson (i Nat. H. of Birds, 1837) 

 slagtet Catheturus, som inrangerades bland V^ultures. 

 Gould anser den bora till honsen, narmast 6*rajc (el- 

 ler, enligt sednare upps^ift, narmast Megapodius). \)^x\^ 

 bar nastan nakct bufvud som kalkonen, med hvilken 

 ^^n tyckes hafva likhet. Nabbet ar tjockt sasonn det 

 af vissa andra Gallinue. Vingarne rundade, temligen 

 stora, men ej langaj stjerten rundad, af 18 pennor. 

 Isynnerhct afviker den fran de flesle gallinacege ge- 

 nom baktan, som ar langre och stoder pa marken, 

 samt genom sidolarna, som aro fo2:a kortare an mel- 

 lantan. Alia larna aro l^nga, med stora klor. [I 

 allt delta ofverenssfammer den med Megapodius], 

 Den art som Gould beskrifver och som finnes i lan- 

 det innanlbr Sidney, kallas af honom T. Lathami 

 (Brush-Turkey). Den hopsamlar under nagra vec- 

 kors tid hogar af vaster, lof m. m. till sadan stor- 

 lek, att de liknas vid 2 a 4 vagnslass. Flera fog- 

 lar hjelpas ^t att bygga dessa hogar, som hafva form 

 af en afhuggen kagla. Aggen lagga de ofverst i 

 hogen, i^ lot djupt, nned 2 till 12 tums mellanrum, 

 alltid med slorandan uppat, Ofta traffas sa manga 

 i en hog, att de skulle kunna fylla ett hell vatten- 

 ambar (backet). De aro hvita, 3| turn langa, 2^^ t. 

 tjocka och goda att ata, hvarfore de mycket efter- 

 sokas. G. sager att de vaxtamnen hvaraf hogen ar 

 byggd komma i jasning, hvaraf hetta alstras, som 

 underhjelper utklackningen. En sadan fogel, som 

 holls tamd, byggde sig en hog uti en tradgard. Den- 

 na fogels kott skall till fargen likna det af lax och 

 vara ganska godt. (Z. Proc. 1840, 111. — Fr. n. 

 Not. 327). — Det larer vara denna fogel , hvars 

 ofanlliga bo omtalades af Cook och andra af de re- 



